# CacheMemo

Code: GC7E15C
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=2d3db1a0-c4c0-4884-ac24-09b82d27f49c
Hints: V korenech stromu, pouzij fotohint.
TravelBugs: <BR>Frosty the Norwegian Snowman Travel Tag (id = 5305488, ref = TB65WJP)
LongDescription:
<h1 style="text-align:center;margin-bottom:0;">Rozhledna císaře Františka Josefa I.</h1>
<p><img src="https://lh3.googleusercontent.com/BQMk9-4Bp5ZbPfV79yeWxhwBSw_xsxuau3I4qr_GsviwKKy-vHBZ3yasl2dYQKsw7-lZhn497q1ZBOiIyHUS5Mc7J4U_N0POzd3hzP5MQ-TBkzgVdmjnGinH2XEWF6eGTPxrvZIJAijWh8fROQ5w6uf80pJkgfXJO46Pr-QyIadLsMRnOUq6XaNYFPvf822ox3urD9FwTxWzcNQCo_QQs0_kXZ4TJvtDAx1CpsS3Rn2aoedjjCagQlj56rSIQe5D1klQZbcuPHY3cvmuUfzyP_U_iQOvx8yLaeF-8kLWbuF2Gj9zWDvTkp_iPBkq5pPCYXmkpUx3XnGdxJsf4lQsnDgOmmd0OGfAIAB5DQSxzbedX9ya-A5_fJiJr_SpM90sQJyIbimNIu1F_9-yjU_u2weq-kRFyET-Z2oP9e8lCaj4gmlWSj6CBFxDsq9E5a6djxtHIAnXVOeK5shgAe0ZNUCIYvcmKZZhQhljcWS3azRHJOpI_l7r0zJwg83YQmucEiR_AVZ609Od9iNmxDzh_n_3GTnibf6OmQ49pmW8-6tJsoycz9q0PIked5zpdY3XDw6ES9AF_lP7ARFI4F-Qt-bmFOdrkuTSQi-sWpo=w850-h637-no" alt="Rozhledna císaře Františka Josefa I." style="width:100%;text-align:center;" /></p>
<div>
<div style="text-align:justify;margin-top:0.5em;">Po svém nástupu na superiorský úřad na Svatém Hostýně v roce 1887 se obětavý a podnikavý P. Cibulka zabýval myšlenkou oživit pusté hostýnské temeno v malebném prostředí okolních lesů a hor. Jedním z jeho přání (kromě opravení a posvěcení chrámu, výstavby cyrilometodějské kaple, rozšíření jezuitského domu a vybudování první křížové cesty) bylo postavit na vrcholu poutního místa rozhlednu s kaplí, která by se stala dominantou širokého okolí.<br />
První písemný záznam o stavbě rozhledny říká, že 23. 6. 1897 byla na nejvyšším bodu hory v nadmořské výšce 736 m vyryta "první prsť" k položení základu kaple Svatého kříže. Stavět se začalo okamžitě. Zdi byly už dost vysoké, když v noci 29. července stihla Hostýn velká vichřice. Bouřka, liják a zuřící severák úplně zničily novou stavbu. Ani tato pohroma neodradila neúnavného P. Cibulku od započatého díla a shánění dalších dobrodinců, takže už 4. srpna mohl odevzdat část peněz Václavu Witnerovi z Olomouce, bývalému inženýru stavitele O. Zemana, které darovala na stavbu slečna Marie Krausová. Stejnou částku, asi osm tisíc zlatých, věnoval sám ing. Witner.<br /></div>
<div style="float:right;width:40%;padding:0 1%;"><img src="https://lh3.googleusercontent.com/OGEgxfdnXppQJLf-kfSgIQ5L0A54P5YVxKKUQftAfhObQrm4IQnnSL61JRfP6Ot8jKCQYwsvJV33QGDVGyuvo7E17fmi4KYn_IsQ5MB_H9zj__PkG1RDho8Vn5VADiPYnCZUNAazC6cdQcX6BRG73QUyGIeLd2VKU0gP4dEP9Ijl2z5kY3jZsUpKBSUM5DM9cbQUdPGNcVCb5BM163XlQiBHcQaadjEBmMpUWrM1AF4YIyfaGSvWC6FMDmb1tOd7L-QvhyqX3DpZTD14JDc-osrQKqomWetrxJhvC0frweanMqmb5yNg2amqMseE9oIa-s58mgLKqV4K__qn1pVkhlyoVj8bfUO0V3GCtmuDKeA3pDTwJ8ihKDfbFsHqqQ1wOKiwmqe2-5zDtfOm-S1vfhBraeSVm2DPDYZZrxvpGiMfRcTH0nVarFlzCvuts5UMqX7f41-mg3BawuZegyk9mA1l5agTXKZWfKcHAGVBF_7SZ4DIAlIz_i-fDf77fKhUQZz9AUCbYjqt89DF1mdLBSsuea61u919XFMOon3tu4D05y_lVuORmKQg0e2orz649pfKQ1eAVQx0BqHwzZ9m33Uj0oXY8k4VRKucqZU=w960-h637-no" alt="Mramorová deska" style="width:100%;text-align:center;" />
<div style="text-align:center;font-style:italic;">Mramorová deska</div>
</div>
<div style="text-align:justify;margin-top:0.5em;">U příležitosti čtyřdenních manévrů rakousko-uherské armády navštívil Svatý Hostýn 1. září 1897 vzácný poutník - císař František Josef I., který podepsal zakládající listinu rozhledny, dotkl se základního kamene, jenž byl ještě téhož dne posvěcen Dr. Antonínem Cyrilem Stojanem a vsazen do zdi kaple. Na prosbu P. Cibulky císař povolil, aby rozhledna nesla jeho jméno.<br />
Na pískovcovém základním kameni je nápis: Základní kámen položil císař a král František Josef I. 1.IX.1897 a pod tímto kamenem je vsazena mramorová deska s nápisem Ku poctivosti sv. Kříže P. N. Ježíše Krista založeno při návštěvě císaře a krále Františka Josefa I. L. P. 1. IX. 1897.</div>
<div style="text-align:justify;margin-top:0.5em;">Celou stavbu kaple a rozhledny provedl architekt podle návrhu a představ P. Cibulky. Celkový náklad činil asi 18 tisíc zlatých.<br />
Půdorys rozhledny tvoří dva nestejně velké kruhy zdiva z tvrdého hostýnského kamene. Větší půdorys má průměr kolem sedmi metrů, menší asi tři metry. Tloušťka zdiva je 70 cm až jeden metr. Vchod na rozhlednu je ze severní strany, kde je umístěno točité železné schodiště vedoucí do místnosti prvního hostýnského muzea a dále na vyhlídkovou terasu, která byla původně otevřená. Výška zděné části rozhledny byla 12,10 m. Nad střechou otevřené vyhlídky čněla na jižní straně štíhlá dřevěná nadstavba ukončená malou věžičkou. Na ní se otáčel pozlacený obraz Panny Marie Hostýnské a nad ním zářil kříž. Celková výška až po vrchol kříže byla 27 metrů. Dnes je rozhledna vysoká asi patnáct metrů.<br />
Protože dřevěná část vrchní nadstavby, zvaná malá rozhledna, byla vlivem drsného hostýnského počasí několikrát velmi poškozena, že hrozila zřícením, rozhodla 13. září 1915 odborná komise snést kříž a sochu Panny Marie, vrchní dřevěnou část rozebrat a odstranit, spodní stříšku nad terasou doplnit a opravit.<br />
Dnes, po stu letech, kdy rozhledna prodělala mnoho oprav a úprav a vystřídala různé nájemníky, má podstatně jinou podobu, než jakou jí vtiskl P. Cibulka. Důležité však je, že opět slouží svému původnímu účelu.<br />
Pod rozhlednou v přízemí je kaple Svatého kříže. Vchod z jižní strany tvoří ručně kované železné dveře, které jsou dílem uměleckého kováře pana Skřehoty z Bystřice pod Hostýnem. Uvnitř naproti dveří stojí oltář a nad ním pískovcová socha Panny Marie Bolestné a mramorový kříž. Zhotovil jej mistr Ferdinand Neumann z Kroměříže a osadil na místo 22. června 1898. Okrouhlá okna vyzdobil sklomalbou B. Škarda z Brna.<br />
Dne 14. září 1898 byla kaple Svatého kříže posvěcena a první mši svatou v ní sloužil její zakladatel P. Cibulka aby, jak píše - svatý kříž, jejž vštípili sv. Cyril a Metoděj, posilnil a potěšil věřící a aby svítilo světlo milosti a slávy ctitelům Panny Marie Hostýnské.<br />
Rozhledna, i přes všechny pohromy, které ji během stoleté existence potkaly, zůstala velkolepým pomníkem zbožnosti a obětavosti svatohostýnských ctitelů a láká k návštěvě i mnohé dnešní poutníky a turisty, neboť se z ní otevírá překrásný pohled na všechny strany širokého okolí.</div>
</div>
<h2 style="text-align:center;margin-bottom:0;">Současná podoba rozhledny</h2>
<p style="text-align:justify;margin-top:0.5em;">Původní účel i podoba věže se později několikrát měnily.<br />
Za první republiky byla snesena věžička a k rozhlížení zbyla jen hlavní terasa překrytá jehlancovou střechou.<br />
Mezi roky 1957 až 1971 stavba sloužila jako retranslační stanice pro dálkový přenos televizního signálu a nebyla návštěvníkům přístupná.<br />
Tento stav trval až do 18. července 1987, kdy mohli na rozhlednu opět vystoupit první turisté. Tehdy se také opětně změnil vzhled věže. Vyhlídkový prostor byl opatřen skleněnými okny a zakryt plochou střechou opatřenou kovovým zábradlím. V této podobě rozhledna oslavila i své stoleté jubileum.<br />
Na přelomu let 2002/2003 byla provedena rekonstrukce rozhledny za účelem jejího využívání jako důležitý bod integrovaného záchranného systému. Byl zpevněn obvodový plášť, byla zcela obnovena horní dřevěná nástavba včetně ocelové konstrukce a oken.</p>
<div>
<div style="width:67%;float:right;"><img src="https://lh3.googleusercontent.com/1D4WqJNdYn4FC4_v7bkoIUQsNOmw3UQZ8qHn5r_-BwOgiK08V_fcdHLvOmjQ9Ye6cMJuo8bPhmHQeyk4NiHFNBRkBBbuPI98FdWJTbis5AmfJvdyuLn1nJAOfFoASL7Izj5uomNdLIsolvP966SSMInLTI3FagwgGcB7ykQz14ZBh4ovUK4dNYycp6wMDBIN042iwaRQfUbWPHkhnTFeq4Usegew15EQmv54qqO4VMdbH8isbEjyJj31f56K0SOBm_Jgrdx7zvHAvMVN9cWkqp3VbLmpz0y5RLYHUup2KIlxDRxrA6M3s47vJ2QDbMl1Rda55o6ePNl5KWg1kT9sWFX62lPgn8Lgng9ontheB_EY801-HuNHa-Jeyf7g63YVLQPkgpIKCQgyO2gv0JBIyFRY5-KQ_T7SdgWWR4IjAOfM9Rw6eA8S3d1A5Z4E-KXrdBZXKx6Mnxh9_eLKt2pxFz0oRCcU5BTEFMFGEL-Ts5OQQsbY5nfDBMFQAVTEyqlLH0Nenfd7KHxTE4JIQVzeMScygQA261SblrdH1GGZosp_R0Re-Q5CxKBwErEsxlOHQNS0BzQMZay_kTssazmyDTox4tBpV0PIq3Xc7IU=w1055-h637-no" alt="Vzdálený pohled na rozhlednu" style="width:100%;text-align:center;" />
<div style="text-align:center;font-style:italic;">Vzdálený pohled na rozhlednu</div>
</div>
<div style="width:30%;float:left;padding:0 1%;"><img src="https://lh3.googleusercontent.com/cIAXRX1fnaC2WXohUuUSFudoHCjsys1WteAOUPnAn-JNqFBaaOOvf0pl98GTsNqfshzzpxdFJcyuixuuCGuLI_WXj97h2i2vHCN8AtsdiHlg1BTAW1ENtpOgwqejklc66uoU13VafNEQHAv-7NKEF0JEMIH8jbq_33xS9iysf9fvHk1kdj0Ngz-6Ei1nN7GDqBUaDDzYZfhiVlkeUfVA2S_Tgt3GfIHqreVDFV8VmSk_yIh4KszMnVYVtreyOxlh3GIb1vG_3a4d3mAPLi54YRUMaN9uj0fbXDU4hNK0lhZycwgZA5v4Pp6KCCKE7eSyHV9oS8FmiJYRUTEGE8bltD32iT5SbxtqVPOs5I1-iKeO7n-g54nlPh0CJBsT2m041yhkHsFxrKcSAceIQqHW4jq3ekK7QjTJ2_KlPv44nbr1SZ-T90EDkvO2zf_Gvll8vvX8l3KIe5MAJA-4uJ8-ADpUu1p8_efe4iClBqqO7-esXHlQQeuyOfmnN7BHjT8fHUIvZ0j8oX2FLDRa7gkcB5Qx_cgFDu6ZDAXj4kkJl8a63YmnYvyfsrobx0zirxB0z5aImneI2rLs3yztmMEXRNrJZv0QkRL-Mqnnm_s=w478-h637-no" alt="Zadní strana rozhledny" style="width:100%;text-align:center;" />
<div style="text-align:center;font-style:italic;">Zadní strana rozhledny</div>
</div>
</div>
<h3 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">A teď něco ke keši:</h3>
<p style="text-align:justify;margin-bottom:0.5em;">Krabička se nachází kousek od rozhledny, snažil jsem se ji dát tak aby nebyla vidět. I tak dbejte větší nenápadnosti nezdá se to, ale u rozhledny je rušno hlavně o svátcích.<br />
Krabička je lock &amp; lock o objemu 670 ml a nachází se vedle pěšinky co vede od rozhledny.</p>
<p style="text-align:justify;">Zdroje:http://www.hostyn.cz/rozhledna.html</p>


Code: GC7FR5N
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=ddc0f228-fe5a-4595-9166-298b0f2eff9d
Hints: pod cestou, dvojity parez
LongDescription:
<center>
<h1>Žebětínský lom</h1>
</center>
<br />
<p>Chci upozornit, že keška se nenachází bezprostředně v lomu. Nachází se 247m jihovýchodně od vyhlídky.</p>
<p>Opuštěný lom je zahlouben do hornin metabazitové zóny brněnského masivu. Žije a roste zde spoustu vzácných živočichů a rostlin. Například strakapoud a z rostlin jetel alpský. Rozloha lomu je 0,6 ha a Nadmořská výška 360 m.</p>
<p>Žebětínský lom se nachází v Brně v městské části Kohoutovice, ale podle katastru náleží do území městské časti Žebětín. Lom je velmi navštěvovaným místem. Často zde vidím poflakující se nezletilé teenagery, kteří kouří. Pořádají se zde táborové dýchánky, samozřejmě oheň se zde rozdělávat nesmí. Uvidíte také okolní sídliště Bystrc, Kamechy atd.</p>
<p>Doporučuji zajít do lomu při západu slunce. Je to opravdu pěkné. Do logů uvádějte herní jméno datum a čas nálezu. V keši jsou věci na výměnu. Prosím krabičku vracejte do původní skrýše a nenápadně ji zamaskujte. V zimě, když je sníh, dbejte na nerozhrabávání. Snad se vám lov bude líbit. Díky.</p>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/5e5871a4-0813-4e6d-bf27-466b940f99f4_l.jpg" /><br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/51d5d563-62f7-4b88-a375-b7e35d70d23a_l.jpg" /><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/bd45f1be-535c-45b1-8477-64fb1e5bd54f_l.jpg" /><br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/abf31b0b-5f5a-44ad-ae5d-db0b6081baa3_l.jpg" width="240px" /><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/8913ca79-6ef5-42d0-bbea-4e1959a760ff_l.jpg" width="240px" /><br />
<br />
<a href="http://gcvote.com"><img src="http://gcvote.com/gcvote.php?bannertype=stars2&amp;waypoint=GCFR5N&amp;language=en" /></a></center>

<p>Additional Waypoints</p>P07FR5N - Parkoviště u lomu<br />N 49° 11.822 E 016° 31.466<br /><br />R07FR5N - Žebětínský lom<br />N 49° 11.787 E 016° 31.510<br /><br />

TravelBugs:
<BR>Boomerang - Waterloo (id = 4745966, ref = TB5J3BK)
<BR>Det (id = 6701314, ref = TB7NQ2B)
<BR>Kobes travel bug (id = 128128, ref = TBJ343)


Code: GC7G8G6
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=043eb4f9-1c67-4ef5-b8fd-e32d1d57719b
TravelBugs: <BR>Travel Bug Dog Tag (id = 5478763, ref = TB6BNX7)
LongDescription:
<p style="margin-bottom:0.0001pt;line-height:normal;"><b><i><span style="font-size:36pt;color:rgb(25, 113, 54);">Altánek</span></i></b></p>
<img src="https://img.geocaching.com/cache/large/c5f6e816-05f5-4ff1-9ef7-3ad9f9bcf052.jpg?rnd=0.8956746" />
<p style="line-height:normal;"></p>
<p style="margin-bottom:0.0001pt;line-height:150%;"><b><span style="font-size:13pt;line-height:150%;">Altánek je obvykle malá ozdobná stavba (jednoduchý přístřešek) v zahradě nebo v parku</span></b> <span style="font-size:13pt;line-height:150%;"><b>určená zejména pro</b> <b>oddech, rekreaci a relaxaci lidí,<br />
někdy se jí také říká besídka. Nejjednodušší altány mohou být dřevěné a můžeme se s nimi setkat i ve volné přírodě.<br /></b></span></p>
<p style="line-height:normal;color:rgb(25, 113, 54);"><b><i><span style="font-size:14pt;">Nám poslouží jako skrýš</span></i></b> <b><i><span style="font-size:15pt;">pro kešku.</span></i></b></p>
<p style="line-height:normal;"><b><i><span style="font-size:15pt;">---------------------------------------------------------------------------------------</span></i></b></p>
<p style="line-height:normal;"><b><span style="font-size:13pt;">Prosím, nic nerozebírejte jenom trochu zatlačte na to správné místo a skrýš se sama otevře.</span></b></p>
<p style="line-height:normal;"></p>
<br />
<a href="https://info.flagcounter.com/6UrI"><img src="https://s11.flagcounter.com/count2/6UrI/bg_FFFFFF/txt_000000/border_CCCCCC/columns_2/maxflags_10/viewers_0/labels_0/pageviews_0/flags_0/percent_0/" alt="Free counters!" border="0" /></a>


Code: GC7GE5D
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=a6bf8842-6fd0-421b-85a4-de7f7f6f5126
Hints: budka
LongDescription:
Jednoduchá keška snadno dostupná autem, na kole i pěšky, kousek od autobusové zastávky. 

Přírodní památka Semetín - luční prameniště představuje drobnou slatinnou louku s pěnovcovým prameništěm obklopenou z velké části mezofilními ovsíkovými loukami. Nachází se v jihovýchodní části Hostýnských vrchů (okrsek Liptálské hřbety) na západně orientovaném svahu v údolí Semetínského potoka v nadmořské výšce 395 až 400 m n. m., na jižním okraji Semetína, asi 30 m východně od autobusové zastávky Na Mařičce. 

Předmět ochrany: Společenstvo lučního vápnitého slatiniště s výskytem vzácných a chráněných druhů rostlin - prstnatec májový, suchopýr širolistý, tolije bahenní. 

Zdroj: https://nature.hyperlink.cz/semetin-lucni-prameniste.php


Additional Waypoints
P07GE5D - Parking
N 49° 20.287 E 017° 56.800

TravelBugs:
<BR>Amore calinours (id = 4681760, ref = TB5FYHE)
<BR>Cystic fibrosis No.429 (id = 7300106, ref = TB8AV57)


Code: GC7GH4T
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=0717f0a2-98b7-4529-8cbb-f96ce61b9ac8
Hints: pod střechou, otevírej tahem dolů
LongDescription:
Všichni zajisté znáte nanuk Míša. Ale mimo místních už málokdo ví, že tento vyhlášený nanuk se více jak 40 let vyráběl právě zde v tomto areálu ve Zdounkách. Pro mě jako rodilého "zdounečáka" sahají vzpomínky na nanuk až do dětství. Rodiče zde pracovali, takže jsem měl možnost mnohokrát nakouknout do výrobních prostor. Z vlastní zkušenosti můžu říct, že úplně čerstvý Míša chutná ještě mnohem lépe, než ten přemražený z obchodu. Ta doba už je dávno pryč a právě proto vznikla tato keš jako vzpomínka na tyto již minulé časy.
<p><img src="https://1gr.cz/imgs/domaci/A011005_BOH_ZDOUNK5_V.JPG" /></p>
<p>Základní informace z historie:</p>
<p>Míša je druh nanuku vyráběného z tvarohu, smetany a cukru obalen čokoládovou polevou. Začátek výroby tohoto nanuku sahají do roku 1962. Od té doby se zde vyráběl bez výraznějších změn až do roku 2003, kdy dochází ke stěhování výroby ze Zdounek. V průběhu let se zde samozřejmě vyráběli ještě další mražené dobroty a to např.: Pierot, Eskymo, Ledňáček, Nanukové dorty atd.</p>
<p>Důležité upozornění:</p>
Pro přístup ke schránce není nutné (ani vhodné) vstupovat do areálu firmy. Vše se dá provézt tzv. zpozaplotu. Akorát menší jak 160 cm budou potřebovat asistenci někoho vyššího.
<p>Poznámka na závěr: není třeba mít obavy z přilehlé vrátnice . Celá PŘEDNÍ část areálu je opuštěná.</p>

<p>Additional Waypoints</p>P07GH4T - Parkoviště<br />N 49° 13.730 E 017° 18.863<br /><br />


Code: GC7GH89
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d3906f6e-9230-4891-8642-12ae67f18ee5
Hints: magnet
LongDescription:
MKC
 
Tuto kešku chci věnovat 10.výročí založení Městského kulturního centra. 

Bylo to právě 1.9.2008, kdy město na základě poptávky veřejnosti, zejména rodičů s dětmi, založilo toto centrum. Pro všechny zbýšovské občany zcela nový pojem, zcela nová organizace a nové očekávání.
Městské kulturní centrum bylo tedy něco nového a neznámého a ne zdaleka typické školské zařízení, přesto mělo ve spolupráci s místní školou a školkou zajištovat  volnočasové aktivity, menší akce pro tuto věkovou skupinu a rozšiřovat aktivity do okolních obcí. 
Ve Zbýšově byl tzv. hlad po společenském životě. Postupem času se staly náplní centra nejen volnočasové aktivity pro děti, ale i pro teenagery, dospělé i seniory. Centrum se neohlíží jen za svými úspěchy, ale hlavně se dívá stále vpřed a vymýšlí další a další nové věci, kroužky, výlety a akce. 
Na závěr to nejdůležitější : Celých 10 let je jedinou a jedinečnou zaměstnankyní MKC jedna osoba ( osobnost ), která je ředitelkou, manažerkou, učitelkou, tetou a všechno, co dělá, dělá naplno. Za to jí právem patří místo v srdcích nás všech.
Pro první tři nálezce jsou v kešce upomínkové drobnosti.


Code: GC7GH9C
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=24cb6470-d549-415c-a088-32be873cb5e1
Hints: stary mrzuty Fagus
LongDescription:
<p style="text-align:center;"><u><strong><em>Nový hřbitov</em></strong></u><br />
Budování Nového hřbitovu v Adamově bylo započato  v březnu roku 1972 v místech, které se nazývá Jezírko, tj. nad Hrádkovskou cestou směrem na Ptačinu. V září téhož roku byla dokončena I. etapa, tj. odlesnění, hrubá úprava příjezdové komunikace, příprava materiálu, stavba betonových sloupů a natažena část vedení (450 metrů). II. etapa byla úspěšně dokončena, problémy však byly se III. etapou ve financování projektu. Proto bylo možné na hřbitově začít s ukládáním uren a pohřbíváním až od 1. ledna roku 1982.</p>
<p style="text-align:center;"></p>
<hr />
<p>Keška se nachází v blízkosti hřbitova. Dojdete k ní bez problémů po lesní cestě.</p>

<p>Additional Waypoints</p>017GH9C - Reference<br />N 49° 17.713 E 016° 39.508<br /><br />


Code: GC7GHF8
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=b71b4746-5df9-441f-9ff1-80d244eb8695
Hints: V miste za jezirkem v korenech stromu schovana jsem jest
LongDescription:
STUDÁNKA „POD HRÁDKEM“ Jedná se o malou studánku poblíž rozcestí Pod Ronovem jižně od Adamova. Voda vytéká z gumové hadice, která je nasazena na kovovou trubku zabudovanou do malé kamenné zídky. Takto upravený zdroj vody nese název studánka „Pod Hrádkem“. Zmíněným Hrádkem se rozumí Ronov, po němž dnes zůstaly jen nepatrné zbytky na vrcholu stráně, v níž se studánka nachází. Můžeme se také setkat s názvem studánka „Pod Ronovem“. U studánky se nacházejí dva vývěry, z nichž jeden je podchycený a stéká do malého jezírka. Vodní zdroj má střední vydatnost na úrovni přibližně 1,2 l/min.. V únoru roku 2016 provedlo město Adamov rozbor vody, který ukázal na nezávadnost vody - je tedy pitná. Protokol o rozboru vody je vyvěšený na dřevěné desce u studánky. ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Pozn.: V místě je špatný signál, proto hledejte podle hintu (nápovědy)
<p>Additional Waypoints</p>017GHF8 - Reference<br />N 49° 16.978 E 016° 40.220<br /><br />


Code: GC7GHRW
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=2276123f-5cd3-4b85-a432-64808ff3e01e
Hints: Pod smrčkem za borovicí.
LongDescription:
<p><strong>Broučci (1876) je česká pohádka Jana Karafiáta.</strong></p>
<p><strong>Jde o jedno ze základních děl české dětské literatury. Karafiát knihu vydal anonymně vlastním nákladem u Václava Horkého. Teprve po 17 letech, v roce 1893, ji v knihovně Jana Herbena objevil prozaik, kritik a novinář Gustav Jaroš-Gamma a otiskl o ní nepodepsanou recenzi v časopisu Čas. Tím knihu zpopularizoval natolik, že první edice byla rychle vyprodána  a v roce 1894 přišla první reedice.</strong></p>
 
<p><strong>Další vydání ilustroval Vojtěch Preissig. Až do desátého vydání (1912) vycházeli Broučci anonymně. V současnosti patří k nejvydávanějším českým publikacím pro děti a mládež; jen česky vyšlo kolem 100 vydání.</strong></p>
<p><strong>Dílo je oceňováno pro básnický sloh a ve své době novátorské pochopení psychologie dítěte. O teologickou a morální hodnotu Broučků se ovšem vedou spory – vyčítá se mu důraz na bezmyšlenkovitou poslušnost, která se právě v kalvinistickém prostředí vysoce cenila.</strong></p>
<p><strong>Autorská práva na tuto knihu Karafiát odkázal Českobratrské církvi, která díky tomuto štědrému daru mohla sponzorovat vydávání bible a církevních tisků.</strong></p>
<p><strong>Více na: https://cs.wikipedia.org/wiki/Broučci.</strong></p>
<p><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/ccb39bc4-a3de-4fcf-8811-fd1cebcd90fa_l.jpg" /></p>
<p><strong>Jan Karafiát (4. ledna 1846, Jimramov – 31. ledna 1929, Praha) byl český reformovaný, po roce 1918 českobratrský evangelický farář. Patřil k neformálnímu hnutí, jehož ideálem byla krásná církev Kristova.</strong></p>
<p><strong>Více na: https://cs.wikipedia.org/wiki/Jan_Karafiát.</strong></p>
<p><strong>Cestou můžete navštívit keš GC647K4</strong></p>
<p><strong>Ke keši se prosím chovejte jak k vlastní, vyrobit ji dalo spoustu práce. Děkuji</strong></p>

<p>Additional Waypoints</p>P07GHRW - Parkoviště<br />N 49° 26.222 E 016° 40.295<br />Zde můžete zaparkovat.<br />


Code: GC7GHYX
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=cec9aa96-bc11-463a-9dca-0d1e7f6fbb44
Hints: udelej znacku a zabruc
LongDescription:
<div style="background-color:rgb(250, 250, 250);padding:1em;border:1px solid rgb(0, 0, 0);max-width:670px;">
<p align="justify"><span style="color:#000000;">Jednoduchá krabka na výchozích souřadnicích. Výhodu budou mít při odlovu ti, kdo viděli film Pelíšky. Neříkám, že je to k odlovu úplně nutné, ale malou inspiraci můžete najít v tomto <a href="https://youtu.be/FjKI9KP86pc" target="_blank">videu</a>.</span></p>
</div>
<br />
<div style="background-color:rgb(250, 250, 250);padding:1em;border:1px solid rgb(0, 0, 0);max-width:670px;">
<p align="justify"><span style="color:#000000;"><span style="color:#000000;"><i><font color="red">"Teď mi to vysvětli s tím medvědem - čtyřmetrovým."</font><br />
<font color="blue">"Ježišmarjá, já jen říkám, co říkali v televizi, že medvěd kodiak měří tři metry sedmdesát, viď mami, a on se toho hned chytá..."</font><br />
<font color="red">"No jistěěěě! Tři metry sedmdesát má slon. Africkej!"</font><br />
<font color="blue">"No a co - von si stoupne na zadní, vztyčí přední tlapy, měří tři metry sedmdesát, možná víc..."</font><br />
<font color="red">"Brašule, já měřím metr osmdesát pět."</font><br />
<font color="blue">"Já měřím metr osmdesát tři, no co..."</font><br />
<font color="red">"Tak mně vlez na záda, zkus se dotknout stropu, ty vole - a uvidíme jak je ten tvůj kodiak velkej..."</font><br />
<font color="blue">"Pozor a bude kodiak."</font><br />
<font color="blue">"Vopři se, já tam vylezu..."</font><br />
<font color="red">"Ty musíš na zadní..."</font><br />
<font color="blue">"Ty děláš zadní, já vztyčuju přední..."</font><br />
<font color="red">"Udělej tam značku..."</font><br />
<font color="blue">"Jak mám udělat značku, ty vole..."</font><br />
<font color="red">"Drápem, ne..."</font><br />
<font color="blue">"Ježišmarja, podej mi vidličku..."</font><br />
<font color="green">"Tati zabruč."</font><br />
<font color="blue">"Já ti zabručím až slezu dolů..."</font></i></span></span></p>
</div>
<br />
<div style="background-color:rgb(250, 250, 250);padding:1em;border:1px solid rgb(0, 0, 0);max-width:670px;">
<p align="justify"><span style="color:#000000;"><b>Pár informací:</b><br />
* Pro zalogování jako Found it! vám samozřejmě stačí fyzický zápis v logbooku, abyste ale dostali i body za estetický dojem, váže se k odlovu i jeden <b>dobrovolný úkol - udělejte vidličkou zářez a zabručte</b>.<br />
* Ideální je odlov v páru, kdy jeden dělá zadní a druhý vztyčuje přední, ale iniciativě se meze nekladou, pokud chcete na místo tahat žebřík, je to vaše volba.<br />
* Pro někoho terén 4, pro někoho to bude bez výbavy nebo parťáka nelovitelné, ale tak už to prostě bývá.<br />
* Pokud nebudete schopní vrátit vše do původního stavu, raději nelovte. Po vás si chtějí odlovit krabku i další.<br />
* Objekt má svoji životnost jasně danou, jakmile doslouží, jde krabka do sběru.<br />
* Za nic nervěte a ničeho na pevno přidělaného se nechytejte, ať vše vydrží i pro ostatní, u krabičky stačí oddělat víčko a vyjmout logbook.<br />
* Foto z odlovu, při plnění dobrovolného úkolu potěší.<br />
* Dávejte prosím pozor, nějaký nestandardní stav objektu mi, prosím, hlaste.<br />
* Každý loví na vlastní nebezpečí.<br />
* Vím, že je to asi zbytečný, ale i tak to napíšu - vložil jsem 2 CWG - měňte prosím za CWG.Díky!<br />
* V keši není tužka, vemte si vlastní!</span></p>
</div>

<p>Additional Waypoints</p>P07GHYX - Parkoviště<br />N 49° 16.093 E 016° 32.109<br />Tady se dá parknout<br />

TravelBugs:
<BR>&pi;l (id = 5168754, ref = TB6199Y)
<BR>Pirate Tag - Muggin' Oggin Molley (id = 3358376, ref = TB42GEM)


Code: GC7GPAN
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=f37e7b86-efb0-4e04-af89-2769d364349c
Hints: U velkeho kamene
LongDescription:
<p style="text-align:center;"><big><big><b><i>Cabernet Moravia</i></b></big></big></p>
<p style="text-align:justify;"><img alt="Cabernet Moravia" src="http://cunakus.wz.cz/gc/Cabernet%20Moravia/Images/cabernet-saugvignon.png" align="left" border="1" width="140" hspace="12" /> <b>Cabernet Moravia</b><br />
Víno tmavě granátové barvy, s typickou kabernetovou vůní černého rybízu, které doplňují tóny třešní, višní, tabáku či marmelády. Víno má dobře strukturované třísloviny, které dávají při zrání v láhvi příjemný komplex typický pro červená vína severnějších oblastí. Cabernet Moravia (zkratka CM) je moštová odrůda révy vinné (Vitis vinifera), určená k výrobě červených vín, která byla vyšlechtěna v České republice. Je to kříženec odrůd Zweigeltrebe a Cabernet Franc. Její bobule mají kabernetovou vůni i velmi příjemnou chuť. Aromatické látky černorybízové jsou spojené s ovocností. Po odbourání kyseliny jablečné je víno velmi plné, hebké a s dlouhou perzistencí. Zráním vína se stupňuje jeho plnost i harmonie. Cabernet Franc je původní moštová „kabernetová“ odrůda z regionu Bordeaux, která je úzce příbuzná s volně rostoucí révou lesní Vitis vinifera ssp. sylvestris a vznikla patrně její selekcí. Podílela se na vzniku takových odrůd, jako například Cabernet Sauvignon, Merlot či Carménere. Cabernet Moravia je první odrůda kabernetového typu vyšlechtěná v České republice (v Moravské Nové Vsi). První sklizeň hroznů byla v roce 1979 a ve vinařské oblasti Morava se poměrně rychle rozšířila.</p>
<br clear="all" />
<hr />
<p style="text-align:justify;"><b>Moravská Nová Ves</b><br />
<img alt="Památník" src="http://cunakus.wz.cz/gc/Cabernet%20Moravia/Images/cmoravia.jpg" align="left" border="1" width="140" hspace="12" /> Moravská Nová Ves je jednou z největších obcí Moravského Slovácka. Nachází se v národopisné oblasti zvané Podluží, v rovině mezi městy Břeclaví a Hodonínem. Obec leží v nejjižnějším cípu Moravy, u hranic se Slovenskem a do Dolního Rakouska je coby kamenem dohodil.<br />
<br />
Vinařskou obec proslavil místní vinař Lubomír Glos, který vyšlechtil právě odrůdu Cabernet Moravia. Tato odrůda má v obci od roku 2007 i svůj památník. Odrůda byla zapsána do Státní odrůdové knihy v roce 2001.</p>
<br clear="all" />
<hr />
<p style="text-align:justify;"><b>Galerie</b><br />
<img alt="Cabernet Moravia 1" src="http://cunakus.wz.cz/gc/Cabernet%20Moravia/Images/CM_1168.jpg" align="left" border="1" width="140" hspace="12" /> <img alt="Cabernet Moravia 2" src="http://cunakus.wz.cz/gc/Cabernet%20Moravia/Images/CM_hrozen.jpg" align="left" border="1" width="140" hspace="12" /></p>
<br clear="all" />
<hr />
<p style="text-align:justify;"><b>Zdroje</b><br /></p>
<ul>
<li><a href="http://poznejtemoravu.cz/odrudy-vin/#Cabernet%20Moravia">http://poznejtemoravu.cz/odrudy-vin/#Cabernet Moravia</a></li>
<li><a href="http://mnves.cz">http://mnves.cz</a></li>
</ul>
<br clear="all" />
<hr />
<p style="text-align:justify;"><b>O schrance</b><br />
Schránka je tradiční Lock &amp; Lock krabička uložená obvyklým způsobem. Logování můžete spojit se svačinkou nebo dokonce piknikem. Napište nám do logu, zda Cabernet Moravia pijete a jak Vám chutná <img src="/images/icons/icon_smile.gif" border="0" align="middle" />.</p>
<br clear="all" />
<hr />


Code: GC7GQ1K
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=8671bf39-d97a-4707-8fee-06d63a66f787
Hints: Visi
LongDescription:
<h1>Hasič</h1>
<p><strong>Hasič</strong> (staré označení <strong>požárník</strong>) je zejména označení pro profesionálního nebo dobrovolného člena hasičské jednotky.</p>
<p><strong>Hasiči</strong> v množném čísle se často užívá jako zjednodušené označení dobrovolných i profesionálních hasičských sborů.</p>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/7516e0bd-3875-4a14-931e-9d97eded792b.jpg?rnd=0.3214212" /></p>
<p>Kromě hašení požárů zasahují hasiči obvykle také v případech povodní, jiných živelních pohrom, ekologických haváriích, pomáhají při dopravních nehodách, technické pomoci a jiných mimořádných událostech. Vykonávají tedy také další činnosti, které v jiných zemích vykonávají specialisté zvaní záchranáři. Spolupůsobí též při prevenci požárů a dalších podobných nežádoucích událostí. Při svolání hasičů se používá posílání SMS na mobil.</p>
<h2>Hasiči v Česku</h2>
<p>V Česku působí hasiči různými formami:</p>
<ul>
<li>
<p>HZS – seskupení rozpočtových organizací s názvem Hasičský záchranný sbor České republiky, kde vykonávají práci hasiče jako své hlavní povolání</p>
</li>
<li>
<p>HZSp – je jednotka hasičů, kterou zřizuje právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, kde hasiči vykonávají práci jako své hlavní povolání. (SŽDC, SETUZA,Vítkovické železárny, ŠKODA MB)</p>
</li>
<li>
<p>JSDHo – v jednotkách sborů dobrovolných hasičů, kde vykonávají práci hasiče dobrovolně ve svém pracovním volnu, mohou také dostávat finanční odměnu nejčastěji od zřizovatele nebo sponzora dané hasičské jednotky. Zřizovatelem je obec. Člen jednotky nemusí být členem SDH. Členství je v JSDHo řešeno smluvně s obcí.</p>
</li>
<li>
<p>JSDHp – je jednotka hasičů, kterou zřizuje právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba. Do jednotky jsou zařazeni zaměstnanci podniků a službu vykonávají dobrovolně.</p>
</li>
<li>
<p>SDH – je organizační složkou Sdružení hasičů Čech, Moravy a Slezska. Podílejí se převážně na výchově mládeže, prevenci, organizaci závodů, plesů a jiných sportovních a kulturních aktivit v obci/městě. Člen nemusí být zařazen v JSDH. SDH nemá žádnou váhu ani podíl ve výjezdové činnosti.</p>
</li>
<li>
<p>Telefonní číslo k přivolání hasičů je 150 (zneužití je trestné). Evropské číslo tísňového volání je 112 (hasiči, policie, záchranná služba).</p>
</li>
</ul>
<ul>
<li>
<p>V neposlední řadě se také dobrovolní, ale i profesionální hasiči věnují požárnímu sportu, který mnohdy bývá i vrcholovým sportem, ve kterém čeští hasiči patří na světovou špičku.</p>
</li>
<li>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/c617bc08-96b9-4ead-a4fe-2df857750722.jpg?rnd=0.9453523" style="width:437px;height:468px;" /></p>
<strong>Historie</strong></li>
</ul>
<p>Jakýsi základ hasičského sboru lze hledat již ve starověkém Římě. Tamní hasičský sbor se skládal z asi 500 otroků. Poté byla požárnická odbornost zapomenuta a v případě požárů se hašení účastnili všichni obyvatelé měst. Avšak také vznikala nová protipožární opatření, jedním z nevýznamnějších bylo oddělení kuchyně od hlavní části stavby. Teprve na začátku 19. století se začaly opět formovat požární sbory, avšak na principu dobrovolnosti. Hasič (staré označení je požárník) je zejména označení pro profesionálního nebo dobrovolného člena hasičské jednotky.</p>
<h2>Zmahač ohňů</h2>
<p>Specifickou formou hasiče, který pracuje především v uhelných dolech, je tzv. zmahač ohňů. Pracovní náplní je prevence a likvidace záparů, případně již vzniklých požárů způsobených samovznícením uhlí.</p>


Code: GC7GQX4
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=79fe42b8-363c-478d-aae3-1a486afff064
Hints: schránka
LongDescription:
Bouldering
(zdroj Wikipedie) "Průkopníky boulderingu se stali Britové v 80. letech 19. století. Původně byl však bouldering používán pouze jako složka tréninkového plánu horolezců, přičemž cílem přípravy byly náročnější výstupy v horách. Jako samostatnému sportu se boulderingu poprvé začal věnovat v 50. letech 20. století John Gill, přední gymnasta, který shledal „lezení po šutrech“ zábavným.
K jeho provozování v zásadě není nezbytné nic - stačí ruce a nohy. Nejběžněji používaným vybavením jsou:

lezečky, což je speciální obuv, která zároveň chrání nohu, a zároveň umožňuje jemné a obratné kroky a má dobrou přilnavost ke skále
tzv. bouldermatka což je měkká podložka, která v případě pádu zabrání vážnějšímu zranění.
pytlík s „magnéziem“, což je chemický přípravek ( {\displaystyle 4MgCO_{3}\cdot Mg(OH)_{2}\cdot 4H_{2}O} 4MgCO_{3}\cdot Mg(OH)_{2}\cdot 4H_{2}O) omezující pocení rukou
Použití magnézia je u některých terénů kontroverzní, například na pískovcových skalách je zakázáno.

malý kobereček, na čištění lezeček od bláta a nečistot
jiné: bunda (péřová), udržuje bouldristy v teple při odpočinku mezi pokusy, kulich, někdy až úsměvně působí používání tohoto módního doplňku, dokonce se speciálně pletou, ale v zimě jsou pro bouldering lepší podmínky a hřeje
Obvyklým bezpečnostním opatřením je jištění další osobou. Přitom neprobíhá pomocí lana a jistící techniky jako v horolezectví, ale jisticí zasahuje přímo pouze svýma rukama. Cílem je usměrnit pád lezce tak, aby nedopadl v nebezpečné poloze těla, např. hlavou na vyčnívající kámen. V případě nehody také další osoba může poskytnout pomoc.
Jak z názvu vyplývá, klasickým terénem boulderingu jsou různé balvany a menší skalky. Do definice boulderingu však spadá např. i dlouhý traverz rozsáhlého skalního útvaru, pokud se lezec pohybuje nízko nad zemí.

Neostrá je také hranice, jaké skalní útvary a jakou výšku lze ještě považovat za malou. Vyšší bouldery s významným rizikem zranění nebo i smrti se v lezeckém slangu označují jako „High bally“. Lezení ve výšce v řádu desítek metrů a s velkým rizikem smrti v případě pádu by většina lezců označila spíše za skalní lezení stylem free solo. Hranice těchto lezeckých "disciplín" jsou neostré a často subjektivní.

Bouldering lze také provozovat na umělých stěnách „bouldrovkách“, v tělocvičnách apod., které slouží hlavně k zimní přípravě." (čerpáno z Wikipedie - Bouldering)

Bouldering v kontextu několika otázek pro lidi co neznají :

Je pro všechny ? Ve své podstatě je i není. Je extrémně náročný na sílu v předloktí a tím je v začátcích neskutečně obtížný. Pro lidi, kteří mají slabší ruce nebo pro ty, kteří jsou silnější konstituce, bývá tento handicap limitní záležitostí.

Dá se provozovat na rekreační úrovni ? Určitě, nicméně začátek k výše zmíněnému je malé flustrující peklo.

Co k boulderingu potřebuji ? Lehce sportovní volné oblečení, ze začátku stačí tenisky a hlavně pevnou vůli. Pokud vydržíte, tak pak jsou lezečky nutné.

V čem je jako sport na rekreační úrovni přínosný neboli proč chodit bouldrovat ? Bouldering jako sport nás posiluje na všech svalových partiích, vyžaduje po nás umět se koncentrovat a také nás protahuje. Síla – koncentrace – strečing.

Spotím se na boulderu ? Fest :-)))))

 

Additional Waypoints
P07GQX4 - za Spořitelnou
N 48° 51.288 E 017° 07.538


Code: GC7GWHP
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=a0d58e15-b491-47a6-8a2e-3df97d672c5c
Hints: stopy napovi
LongDescription:
<h2 style="text-align:center;"><strong>DRIVE-IN keš u trubky</strong></h2>
<p style="text-align:center;"><strong>Tato tradiční pohodová a nenáročná Drive-in keš vás zavede do maloměřického zakoutí u fotbalového hřiště. Touto keší si můžete zpestřit cestu směrem z Židenic přes Maloměřice směr Obřany...</strong></p>
<p style="text-align:center;"><strong>Místo není nijak zajímavé. Ocitnete se na obyčejné silnici s malým provozem u fotbalového hřiště. Možná bych ale jednu zajímavost o které jste možná nevěděli pro vás měl. Protože můj tatínek je rodák z Maloměřic, a bydlel v blízkém domě,tak jsem se od něho kdysi dozvěděl, že tato silnice vede na bývalém náspu železniční trati Brno-Česká Třebová. V 50tých letech tu jezdily osobní a zřejmě i nákladní vlaky českých drah. Pokud pojedete od keše na sever směr Obřany,tak na konci budete sjíždět dolů do běžné úrovně místních komunikací.Tam byl zřejmě most který je zbouraný. </strong></p>
<p style="text-align:center;"><strong>To jsem trochu odbočil od Drive-in tématu téhle obyčejné mikrovky jen pro to,aby bylo místo alespoň trochu zajímavé :-) </strong></p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<h4 style="text-align:center;">Ještě pár informací o bývalé trati Brno -Česká Třebová která vedla v místě kde je ukryta keš:</h4>
<p style="text-align:center;">Jak už bylo psáno,ulice Vrbí kde leží keš,je násep bývalé železniční trati Brno-Česká Třebová. V severní části byly koleje zachovány jako vlečka do bývalé cementárny. V místě kde je keš,je vedena ulice Vrbí a potrubí parovodu.Zcela jižní část dráhy zůstala zachovaná jako vlečka brněnské Zbrojovky. </p>
<p style="text-align:center;"><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/e7986758-d283-43bf-b206-f95538144279_l.jpg" alt width="454" height="640" /></p>
<p style="text-align:center;">Vlečka do cementárny (modrá)</p>
<p style="text-align:center;">Původní trať (žlutá)</p>
<p style="text-align:center;">Dnešní trať Brno-Česká Třebová (červená)</p>
<p style="text-align:center;">Zelená tečka (Místo kde leží keš)</p>
<p style="text-align:center;">(Informace čerpány z : www.spravnym.smerem.cz)</p>
<h4 style="text-align:center;"> </h4>
<p> </p>
<p> </p>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<a href="https://info.flagcounter.com/eUEl"><img src="https://s01.flagcounter.com/count/eUEl/bg_FFFFFF/txt_000000/border_CCCCCC/columns_8/maxflags_20/viewers_0/labels_0/pageviews_1/flags_0/percent_0/" alt="Flag Counter" border="0" /></a>
<p style="text-align:center;">!!!  KEŠ NEOBSAHUJE TUŽKU !!!</p>


Code: GC7H2KN
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=8b31d172-12d6-472d-b054-263e465c3695
Hints: U stromu pod betonem
LongDescription:
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://img.cncenter.cz/img/18/new_article/3036487-img-bazen-v6.jpg?v=6" /></p>
<p>Tato keš vás má zavést k nově zrekonstruovanému krytému bazénu v Hodoníně, který byl zavřený 28 měsíců a rekonstrukce stála více než 97 000 000 korun. Můžete zde nalézt malý bazén s max. hloubkou 80cm, velký (plavecký) kde je hloubka až 180cm a dvě vířivky. Bazén byl dřívě provozován Tezou a nyní je provozován Lázněmi Hodonín.</p>
<hr />
<p style="text-align:center;">Pokud přemýšlíte i o navštívení a ne jenom zastavení pro bod tak <a href="http://www.laznehodonin.cz/kryty-bazen">tady</a> nechávám odkaz na stránky, protože bazén navštěvujou například členové Veslařského klubu Hodonín a školy. Na stránkách najdete i ceník. (klikněte buď na slovo ''tady'' nebo odkaz dole)<br />
<a href="http://www.laznehodonin.cz/kryty-bazen">http://www.laznehodonin.cz/kryty-bazen</a><br />
<br />
<br />
 </p>


Code: GC7H3M9
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=77db1b50-cb40-42ce-8dbb-366116277f99
Hints: pata pilíře
LongDescription:
Tato keška už podle názvu navazuje na Bouldering.

Lezci v době, kdy nebylo tolik umělých lezeckých tréninkových stěn, využívali pro svůj trénink nejrůznějších terénů. Jedním z velmi oblíbených byly mostní kamenné pilíře. Kameny, ze kterých jsou postaveny, jsou bezvadnou simulací skalních materiálů a způsob jakým jsou na sebe naskládány, vytváří parádní lišty pro zimní lezecký tréning. Proto jsem se rozhodl navázat na první kešku (ta nás zavede k vnitřnímu umělému lezeckému tréningovému místu) s venkovní návazností.


Code: GC7H510
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=a66196a5-6274-4bd6-97be-ae3e59e6b6f5
Hints: boulder obtížnosti II. - mezi kameny
LongDescription:
Tak a máme tu už rálný velmi lehounký bouldering. Síla - koncentrace - strečing. Jak jinak.

Keška nás přivede k malé vodní elektrárně v Hodoníně. V elektrárně vyrábějí elektřinu dvě Kaplanovy turbíny, každá s instalovaným výkonem 0,98 MW. Oběžná kola mají průměr 3 000 mm.

Doporučuji opatrnost a obezřetnost, při dešti obzvláště.

Přeji úspěšný lov :-)


Additional Waypoints
P07H510 - Veslák
N 48° 50.736 E 017° 08.484


Code: GC7H6QY
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=5e45bef2-3a34-4068-a031-e784bc28d1f9
Hints: [CZ] prostřední pravá [EN] middle right
LongDescription:
<p>V tomto místě nedávno byla stejná keš, jenže původní owneři ji, z důvodu nemožnosti se o ni dál starat, poslali do archivu. Byla jí škoda, takže jsme se dohodli, že zde založím staronovou keš s původním popisem na stejných souřadnicích. Jen krabička je klasická TIC-TAC.</p>
<h2>Popis kešky</h2>
<div class="UserSuppliedContent" style="margin:0px;padding:0px;font-size:13.0013px;font-family:&amp;amp;quot;noto sans&amp;amp;quot;, arial, helvetica, sans-serif; vertical-align:baseline;color:rgb(89, 74, 66);">Tato obnovená microcache vás zavede nedaleko od hlavního vchodu do Botanické zahrady a arboreta Mendelovy univerzity v Brně.<br />
Pohybuje se zde během týdne dost mudlů, proto buďte obezřetní.<br />
<strong>V keši sice při založení byla tužka, ale znáte to!</strong></div>
<p> </p>
<div class="UserSuppliedContent" style="margin:0px;padding:0px;font-size:13.0013px;font-family:&amp;amp;quot;noto sans&amp;amp;quot;, arial, helvetica, sans-serif; vertical-align:baseline;color:rgb(89, 74, 66);"><strong>CZECH</strong><br />
Botanická zahrada a arboretum je výukové a účelové zařízení Mendelovy univerzity v Brně. Bylo založeno Prof. ing. Augustem Bayerem v roce 1938. Původně měla botanická zahrada a arboretum 2 hektary, v současnosti má 11 hektarů po rozšíření podle návrhu profesora Ivana Otruby v roce 1967.<br />
Botanická zahrada a arboretum se rozkládá na jihovýchodě katastrálního území Ponava. Areál je rozčleněn do pěti tématických částí a to na Okolí správní budovy, Jižní svahy, Centrální část, Staré arboretum a Botanický systém.<br />
Sbírky arboreta zahrnují na 4 000 taxonů orchidejí, 300 tillandsií, 2 000 trvalek, 350 kultivarů velkokvětých kosatců, 500 skalniček a 4 000 dřevin. Botanická zahrada a arboretum také láká své návštěvníky pořádáním různých výstav.<br />
<br />
<em>Otevírací doba:</em><br />
pracovní dny: 7.00 – 15.00<br />
Aktuální informace o otevírací době, konaných výstavách a vstupném najdete na: <a href="http://arboretum.mendelu.cz/cz" style="margin:0px;padding:0px;font-weight:inherit;font-style:inherit;font-size:13.0013px;font-family:inherit;vertical-align:baseline;color:rgb(0, 68, 124);outline:0px;">arboretum.mendelu.cz/cz</a><br />
<br />
<br />
<strong>ENGLISH</strong><br />
This recache is located near entrance of Botanical Gardens and Arboretum of Mendel University in Brno.<br />
There is a lot of Muggles during working days.<br />
<strong>Bring your own pencil!</strong><br />
<br />
Botanical Gardens and Arboretum belongs to Mendel University in Brno. The Garden was established by Prof. ing. August Bayer in 1938 as a 2 hectar area. Present 11 hectars garden is dated since 1967, it is expanded by Prof. Ivan Otruba.<br />
Botanical Gardens and Arboretum is located in the southeast territory of Ponava. Whole area is composed of fifth main parts.<br />
Well known is orchid collection with more than 1 500 natural species and 3 000 hybrids seasoned with 200 species of the genus Tillandsia. You can also find 500 alpine plants, 2 000 perennials and 4 000 woody plants in the outdoor area. At the end of May flower every year more than 300 Iris cultivars. The Garden also organizes exhibition.<br />
<br />
<em>Opening hours:</em><br />
working days: 7 am – 3 pm<br />
Actual information about opening hours, exhibition and entrance fee you can find on: <a href="http://arboretum.mendelu.cz/en" style="margin:0px;padding:0px;font-weight:inherit;font-style:inherit;font-size:13.0013px;font-family:inherit;vertical-align:baseline;color:rgb(0, 68, 124);outline:0px;">arboretum.mendelu.cz/en</a><br />
<br />
Zdroj:<br />
arboretum.mendelu.cz/cz<br />
cs.wikipedia.org</div>

<p>Additional Waypoints</p>P07H6QY - Parking1<br />N 49° 13.069 E 016° 36.915<br />Parkoviště původních ownerů<br />P17H6QY - Parking2<br />N 49° 12.959 E 016° 36.973<br /><br />


Code: GC7H7R5
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=dafc1a95-56bb-4010-a4c5-18ca90adef18
Hints: Horni Loucky
LongDescription:
<p><strong>Horní Loučky</strong> jsou obec v okrese <strong>Brno-venkov</strong> v <strong>Jihomoravském kraji</strong>. Rozkládají se v Hornosvratecké vrchovině, přibližně 6 kilometrů severozápadně od Tišnova. Žije zde asi 300 obyvatel.</p>
<img alt="Horní Loucky" src="https://img.geocaching.com/cache/large/c48150d5-bc5e-4c34-85e1-277be67d67a5.jpg" />
<p>Katastr obce mimo staré sídelní území nese stopy lidské přítomnosti ve starší době kamenné.</p>
<p>Obec je poprvé písemně zmiňována roku 1353, kdy patřila Hrochovi z Kunštátu, jenž na nich, na Dolních Loučkách a Malhostovicích upsal své manželce Markétě, dceři Matouše ze Šternberka věnem 50 hřiven činže.</p>
<h4>Pamětihodnosti</h4>
<ul>
<li>Pomník padlým v první světové válce</li>
<li>Busta Hynka Kokojana</li>
<li>Pískovcový kříž</li>
<li>Mramorový kříž</li>
<li>2 dřevěné kříže</li>
</ul>
<p><em>Zdroj: Wikipedie, stránky <a href="http://www.horniloucky.cz/">obce</a></em></p>
<h4>Ke keši</h4>
<p>Možná se ptáte, proč je keš pravě zde. Přijďte a pochopíte...<br />
Keš neobsahuje tužku. Úspěšný lov.</p>

<p>Additional Waypoints</p>R07H7R5 - Horní Loučky - obecní úřad<br />N 49° 22.002 E 016° 20.540<br /><br />


Code: GC7H7R9
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=84ab7709-808d-418d-b1ab-a98db2c3e125
Hints: visi
LongDescription:
<h1>Studna (30 případů majora Zemana)</h1>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/ae18222f-5b99-4626-941f-e2e22dbfc6b5.jpg?rnd=0.3500744" /></p>
<p>Děj se odehrává v roce 1969. Jan Zeman po událostech Pražského jara již nepracuje jako náčelník pražské kriminálky, nýbrž slouží na žižkovském obvodním oddělení Veřejné bezpečnosti. Podplukovník Žitný jej zde jednoho dne navštíví a požádá jej o přešetření již uzavřené hájnické vraždy. Po objasnění případu šíleného Brůny, který zavraždil sekerou svou manželku a svého syna donutil podřezat se na zápěstí a krku a skočit do studny, se Jan Zeman vrací na své původní místo náčelníka pražské kriminálky.</p>
<h2>Rozdíly oproti skutečnému případu</h2>
<p>Epizoda Studna je inspirována skutečným případem, ke kterému došlo v roce 1968 ve středočeských Vonoklasech. Obecně se má za to, že jde o zřejmě skutečnosti nejvěrnější díl z celého seriálu. Přesto se v několika bodech od reálného případu liší.</p>
<ul>
<li>Skutečným důvodem kolapsu pachatele, který vyústil v pokus o rozšířenou sebevraždu, nebyly majetkové spory. Stanislav Jelínek (†57), předobraz starého Brůny, se měl účastnit soudu pro ublížení na zdraví, kterého se dopustil o několik měsíců dříve, kdy v šarvátce pobodal své dva sousedy nožem. Výsledku přelíčení se velmi obával a jeho duševní stav se až do osudné události prudce zhoršoval.</li>
<li>Stromy nebyly úplně pokáceny, byla z nich pouze ořezána kůra.</li>
<li>Vražedným nástrojem nebyla sekera, ale nikdy neurčený předmět, který mohl při požáru v prvním patře shořet.</li>
<li>Ing. Stanislav Jelínek (v seriálu Brůna mladší) byl po obrně částečně ochrnutý a k chůzi používal hůl. Vylezení ze studny bylo pro něho tedy extrémně fyzicky náročné.</li>
<li>Reálná studna měla napevno připevněné vědro, ze kterého se voda přelévala do přinesených nádob. Podobně jako v seriálu tyto nádoby posloužily k usvědčení Ing. Jelínka ze lži.</li>
<li>Vyšetřování případu ve skutečnosti nebylo tak problematické a nebyl původně uzavřen s nesprávným závěrem (v seriálu kapitánem Stejskalem). Vyšetřovatelé měli od počátku pochybnosti o verzi Ing. Jelínka, který se snažil svalit otcův čin na své sousedy.</li>
<li>Syn do studny skočil dobrovolně. Nesvrhl ho tam otec.</li>
<li>V roce 2014 Jiří Strauss v pořadu Českého rozhlasu tvrdil, že se případ nemohl odehrát tak, jak ho Stanislav Jelínek ml. (v seriálu Brůna ml.) popsal. Vrahem mohl být on sám a StB ho kryla, protože pracoval na tajném armádním výzkumu.</li>
</ul>

<p>Additional Waypoints</p>017H7R9 - Parking<br />N 48° 55.875 E 017° 02.635<br />Možnost parkování <br />


Code: GC7H7RC
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=10c3b4d4-f242-4ed1-8150-e7050012b5a1
Hints: visi-borovice
LongDescription:
<div class="UserSuppliedContent">
<p><strong>Houpačka</strong> je v češtině společný název pro dvě skupiny dětských zábavných zařízení:</p>
<ul>
<li>
<p><strong>páková houpačka</strong> (anglicky <em>seesaw</em>); běžně je to dlouhá tyč, která je uprostřed podepřena a na koncích má sedátka, a je určena pro dvě děti (osoby) sedící naproti sobě, pracuje na principu páky</p>
</li>
<li>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/fa25b481-d876-410a-87e3-17d211eb0a4b.jpg?rnd=0.6707229" /></p>
<p><strong>visutá houpačka</strong> (anglicky <em>swing</em>); jednodušší typy mají podobu sedátka zavěšeného na provazech i řetězech, používá se však i zavěšení na tyčích; náročnější provedení mohou být zavěšena pomocí hřídelového složení, které může umožňovat i přetočení horní polohou o 360 stupňů. Malou visutou houpačku určenou pro nejmenší děti lze vytvořit i v interiéru ve dvěřích obytných místností.</p>
</li>
</ul>
<p>Oba typy houpaček bývají běžnou součástí dětských hřišť, větší verze visutých houpaček lze nalézt na poutích, jedná se také o artistické (divadelní, cirkusové, varietní či kabaretní) náčiní.</p>
<p>Existují i klecové visuté houpačky pro více osob, které bývají vybaveny protizávažím a jde tedy v principu o kombinaci visuté a pákové houpačky.</p>
</div>

<p>Additional Waypoints</p>017H7RC - Parking<br />N 48° 54.301 E 017° 07.711<br />Místo pro jedno auto, vjezd do lesa<br />


Code: GC7H7RJ
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=4f181921-ea83-495c-be78-10c1912ce3b2
Hints: visi pri zemi
LongDescription:
<h1>Albert Einstein</h1>
<p><strong>Albert Einstein</strong> (14. března 1879 Ulm, Německo – 18. dubna 1955 Princeton, New Jersey, USA) byl teoretický fyzik, jeden z nejvýznamnějších vědců všech dob. Často je označován za největšího vědce 20. století, případně spolu s Newtonem za nejvýznamnějšího fyzika vůbec. Mezi jeho příspěvky fyzice patří speciální teorie relativity (1905), myšlenka kvantování elektromagnetického pole a vysvětlení fotoefektu (1905), vysvětlení Brownova pohybu (1905) a snad nejvíce obecná teorie relativity (1915), která doposud nejlépe popisuje vesmír ve velkých měřítkách.</p>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/355eb2af-62fd-4693-8853-6d99f6574495.jpg?rnd=0.05554926" /></p>
<p>Einstein se podílel i na statistické fyzice a kvantové statistice (Boseho-Einsteinovo rozdělení), diskusi o interpretaci kvantové mechaniky . S Leó Szilárdem vynalezli nový typ chladničky.</p>
<p>V roce 1921 byl Einstein oceněn Nobelovou cenou za fyziku za „<em>vysvětlení fotoefektu a za zásluhy o teoretickou fyziku</em>“. Velmi významné byly ovšem již jeho další tři práce z roku 1905, ale v prvé řadě Einsteinova obecná teorie relativity z roku 1915, v době udělení ceny ještě nedoceněná.</p>
<p>Poté, co zformuloval obecnou teorii relativity, se stal známým po celém světě, což je pro vědce nevídaný úspěch. V pozdějších letech jeho sláva zastínila ostatní vědce a <em>Einstein</em> se stal synonymem pro člověka s velmi vysokou inteligencí nebo zkrátka génia. Jeho tvář se stala jednou z nejznámějších na celém světě. V roce 1999 ho časopis Time vybral jako <em>Osobnost století</em>. Jeho popularita často vedla k používání jeho jména v reklamách a obchodu a dokonce i k registraci obchodní známky <em>Albert Einstein</em>.</p>
<p>Na jeho počest byly po něm pojmenovány fotochemická jednotka <em>einstein</em>, chemický prvek einsteinium a planetka 2001 Einstein.</p>
<p>Pražský pobyt (1911–1912)</p>
<p>V roce 1911 se Einstein stal profesorem na pražské německé univerzitě – na tři semestry. V té době úzce spolupracoval s Marcelem Grossmanem. V Praze bydlel se svou ženou Milevou v Třebízského ulici (dnes Lesnická) 125. Einstein, a zejména jeho manželka Mileva, ale v Praze nebyli moc šťastní, rodina tu dlouho nepobyla. V srpnu 1912 se stěhují do Curychu (již potřetí). Einstein v době svého pražského pobytu navštěvoval salón v domě U jednorožce na Staroměstském náměstí. V roce 1912 začal Einstein mluvit o času jako o čtvrtém rozměru.</p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>PK7H7RJ - Parking<br />N 48° 55.875 E 017° 02.635<br />Možnost parkování<br />


Code: GC7H7RQ
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d2e744f3-3012-4392-a57e-6b3bf4a140b2
Hints: visi-zelenace neprehlednes,protoze te vyhlizi,dvojstrom
LongDescription:
<h1><u>Shrek</u></h1>
<p><em><strong>Shrek</strong></em> je počítačem animovaný film z roku 2001 na motivy pohádkové knihy <em>Shrek!</em>, kterou v roce 1990 napsal William Steig.</p>
<p>Zlobr Shrek, který pokojně žije v bažině, je vyrušen, když k němu přijde několik pohádkových postav, které do bažiny vyhnal Lord Farquaad. Společně s Oslíkem, kterého pozná na cestě, se Shrek vydá do Farquaadova paláce Dulac. Objeví se tam zrovna ve chvíli, kdy probíhá rytířský turnaj o to, kdo osvobodí princeznu Fionu a přivede ji, aby si ji mohl Farquaad vzít. Shrek zastraší všechny rytíře a dohodne se s Farquaadem, že mu dovede Fionu a on na oplátku vyžene pohádkové bytosti z jeho bažiny.</p>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/65e16b48-6b91-4c8b-9302-e103345e561e.jpg?rnd=0.7042833" /></p>
<p>Shrek s Oslíkem se tedy vydají ke hradu, kde je Fiona uvězněna. Oslík zvládne souboj s drakem. Poté, co zjistí, že to je dračice, která se do něj zamilovala, začne si s ní povídat. Když Shrek najde Fionu, Fiona je vyděšená, že její zachránce je zlobr. Když hrad opouštějí, Shrek zachrání Oslíka od dračice, která ho nyní nechce pustit. Dračice se rozčílí, vyžene Shreka, Oslíka a Fionu, ale nepronásleduje je. Během cesty zpět k Farquaadovi zjistí Shrek a Fiona, že toho mají mnoho společného, a zamilují se do sebe. V noci se ale Fiona schovává, protože se proměňuje ve zlobřici. Jedné noci si Shrek myslí, že je to proto, že jí vadí jeho podoba. Oslík pak ale objeví Fionu ve zlobří podobě. Ta se mu svěří, že byla jako malá zakletá následující kletbou: <em>Ve dne takovou, v noci jinou musíš podobu mít. Jedině až pravou lásku najdeš, bude vše jak má být</em>. Oslík ale musel slíbit, že to neřekne Shrekovi. Fiona říká, že to vyřeší sama. Druhý den ale přijede Lord Farquaad a odveze si ji. Shrek se vrátí do své bažiny, která je konečně prázdná, ale zjistí, že Fionu postrádá.</p>
<p>Oslík Shrekovi řekne, že Fiona se brzy provdá, což ho přiměje k tomu, aby se vydal do Dulacu. K tomu jim pomůže dračice, která pronásledovala Oslíka. Svatbu přeruší před tím, než Farquaad políbí Fionu, ale také krátce před západem slunce, takže všichni pak vidí Fionu ve zlobří podobě. Farquaada změna rozčílí a přikáže zabít Shreka i Fionu, ale dračice všechny zažene a sežere Lorda Farquaada. Shrek a Fiona se políbí, ale Fioně zůstane zlobří podoba, podoba, kterou neočekávala, ale která se Shrekovi líbí. Vezmou se a vydají se na svatební cestu.</p>

<p>Additional Waypoints</p>PK7H7RQ - Parking<br />N 48° 55.036 E 017° 02.570<br /><br />


Code: GC7H880
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d7f92fbe-5b3c-4ab3-9a90-cc34ab122696
Hints: visi-borovice
LongDescription:
<h1>Cesta k civilizaci: Fascinující příběh lžíce, vidličky a nože</h1>
<p><strong>Nejstarším jídelním nástrojem byly prsty. Nebylo to samozřejmě příliš hygienické, zato ale účinné.</strong></p>
<p>Lžíce, nůž a vidlička si do jídelen hledaly cestu obtížně a trvalo to celá tisíciletí.</p>
<p> </p>
<p><a href="https://i2.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto438-634x412.jpg?ssl=1"><img alt="Na ryby se dřív používaly stříbrné nože, železné totiž zanechávaly pachuť. Tento problém vymizel až po vynálezu nerezové oceli v roce 1920. " src="https://i2.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto438-468x304.jpg?resize=468%2C304&amp;ssl=1" title="Na ryby se dřív používaly stříbrné nože, železné totiž zanechávaly pachuť. Tento problém vymizel až po vynálezu nerezové oceli v roce 1920. " style="height:304px;width:468px;" /></a></p>
<p>Na ryby se dřív používaly stříbrné nože, železné totiž zanechávaly pachuť. Tento problém vymizel až po vynálezu nerezové oceli v roce 1920.</p>
<p><strong>Na počátku byly lžíce</strong></p>
<p>Prvním ze sady příborů byly lžíce. Dokládají to archeologické nálezy staré i 10 000 let. První lžíce z mušlí, kamenů či kostí ještě neměly žádnou rukojeť, ta se objevuje až okolo roku 1000 př. n. l. v Egyptě, kde byly lžíce používány při obřadech. Zajímavé byly starověké lžíce v Číně. Jejich špičatá rukojeť totiž sloužila k napichování kousků potravy.</p>
<p><a href="https://i2.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto252-634x541.jpg?ssl=1"><img alt="V Asii se stále drží svých jídelních hůlek, které kdysi nazval jeden vědecký časopis nejefektivnějším, nejužitečnějším a nejekonomičtějším jídelním nástrojem všech dob." src="https://i1.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto252-468x399.jpg?resize=468%2C399&amp;ssl=1" title="V Asii se stále drží svých jídelních hůlek, které kdysi nazval jeden vědecký časopis nejefektivnějším, nejužitečnějším a nejekonomičtějším jídelním nástrojem všech dob." style="height:399px;width:468px;" /></a></p>
<p>V Asii se stále drží svých jídelních hůlek, které kdysi nazval jeden vědecký časopis nejefektivnějším, nejužitečnějším a nejekonomičtějším jídelním nástrojem všech dob.</p>
<p><strong>Do Evropy je šířili Římané</strong></p>
<p>Staří Římané, kteří používání lžíce rozšířili po Evropě, používali hned dvě. První z nich byla tzv. ligula používaná na polévky a měkké potraviny. Druhým typem byla menší lžíce cochleare. Ta sloužila ke konzumaci měkkýšů a vajec. Ve středověku se používaly většinou lžíce z rohoviny nebo ze dřeva. Královské rodiny měly lžíce zlaté a šlechta stříbrné. Počátkem 14. století se začaly vyrábět lžíce z mosazi, a cínu. Staly se tak dostupnými i pro chudší.</p>
<p><a href="https://i1.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto355-634x475.jpg?ssl=1"><img alt="Církev v dávném středověku hrozila potrestat ty, kteří budou vidličky používat, svým tvarem totiž připomínaly nástroj ďábla." src="https://i1.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto355-468x351.jpg?resize=468%2C351&amp;ssl=1" title="Církev v dávném středověku hrozila potrestat ty, kteří budou vidličky používat, svým tvarem totiž připomínaly nástroj ďábla." style="height:351px;width:468px;" /></a></p>
<p>Církev v dávném středověku hrozila potrestat ty, kteří budou vidličky používat, svým tvarem totiž připomínaly nástroj ďábla.</p>
<p><strong>Nůž sloužil k zabíjení i porcování</strong></p>
<p>Nůž se do příborové sady přidal později. Sloužil totiž jako univerzální nástroj. Ve středověku tak každý nosil na opasku nůž s ostrou špičkou sloužící k porcování a napichování jídla. Roku 1669 však francouzský král Ludvík XIV. špičaté nože u jídelních stolů zakázal, protože při hádkách u stolů docházelo k nebezpečným potyčkám. Špičky příborových nožů se proto zakulatily a jejich čepele se rozšířily.</p>
<p><a href="https://i2.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto152-634x794.jpg?ssl=1"><img alt="Používání příborů propagoval v 19. století francouzský soudce Jean Anthelme Brillat-Savarin považovaný za zakladatele moderní kuchyně." src="https://i0.wp.com/epochaplus.cz/wp-content/uploads/Foto152-468x586.jpg?resize=468%2C586&amp;ssl=1" title="Používání příborů propagoval v 19. století francouzský soudce Jean Anthelme Brillat-Savarin považovaný za zakladatele moderní kuchyně." style="height:586px;width:468px;" /></a></p>
<p>Používání příborů propagoval v 19. století francouzský soudce Jean Anthelme Brillat-Savarin považovaný za zakladatele moderní kuchyně.</p>
<p><strong>Vidlička jako nástroj ďáblův</strong></p>
<p>Posledním přírůstkem do soupravy příborů byly vidličky. Ty první se objevily ve starém Egyptě 2400 př. n. l a později i v Číně. Do Evropy se ale dostaly až na počátku 11. století. Dostala je byzantská princezna Theodora jako věno. Skončilo to skandálem, protože lidé viděli ve vidličce ďábelský nástroj. Nakonec jejich používání v 16. století prosadila panovnice Kateřina Medicejská. Už se nemohla dívat na to, jak se šlechtici šťourají v mísách prsty, do kterých si při jídle utírali nos. Dnešní podoby se vidličky dočkaly ve viktoriánské době, kdy si lidé začali pořizovat vlastní sady příborů.</p>
zdroj : www.epochaplus.cz
<p>Additional Waypoints</p>017H880 - Parking<br />N 48° 54.301 E 017° 07.711<br />Místo pro jedno auto, vjezd do lesa<br />


Code: GC7HBA8
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=f02da669-f9a0-4a3d-8319-918c430282a7
Hints: Hledej pod "Kahanem" kačere.
LongDescription:
<div>
<div>
<h1>Historický Masarykův okruh a Ostrovačice</h1>
<br />
<p>Ostrovačice jsou spojeny již s počátky motorismu a závodění v tehdejším Československu. <strong>První závodní trať vedla přímo přes obec Ostrovačice</strong> – dnešní ulice Osvobození, Žebětínská a Na Šípu. Divácky i závodnicky velmi vyhledávané a atraktivní byly zejména ostrovačické serpentiny na Šípu a rovinka z Ostrovačic až ke Kývalce.</p>
<p><strong><u>První závodní trať</u></strong> měřila <strong>29,1 km</strong> a vedla z Brna přes Bohunice, Nový Lískovec, Pisárky, Kohoutovice, Žebětín, Ostrovačice, Veselku a Bosonohy. Roku 1929 souhlasil prezident Tomáš Garrigue Masaryk, aby nový okruh nesl jeho jméno. Tvůrci se při jeho tvorbě inspirovali především německým Nürburgringem a velkou iniciátorkou myšlenky vzniku okruhu byla legendární jezdkyně Eliška Junková. </p>
<p><strong><u>První velké automobilové závody</u></strong> se na této trati uskutečnily <strong>28. září 1930</strong> (tehdy se jelo v protisměru). Závody se zde jezdily až do roku 1937, pak byla éra motorismu kvůli druhé světové válce přerušena na dlouhých 12 let.</p>
<p><strong><u>Prvním historickým vítězem</u></strong> se na této trati stal Němec <strong>Heinrich Joachim von Morgen </strong>na Bugatti a závodu tehdy přihlíželo více než 100 tisíc diváků. V roce 1931 se začal do dějin brněnského okruhu zapisovat Francouz <strong>Luis Chiron</strong> (zvítězil ještě v letech 1932 a 1933). První žena se na startovní listině objevila roku 1934 a byla jí Francouzska <strong>Anne - Cecile Rose Itier</strong>, deštivý závod však pro poruchu motoru nedokončila. V roce 1936 se kvůli organizačním potížím závody nekonaly, v roce 1937 se naopak konaly naposled před válkou na původní trati.</p>
<p><strong><u>První oběť</u></strong> si Masarykův okruh vyžádal již <strong>28. září 1934</strong>, kdy ambiciózní český závodník <strong>Josef Brázdil</strong> (narozený ve Všetulech u Holešova) ještě před zahájením oficiálního tréninku v ranních hodinách, nezvládl svůj nový vůz Maserati 6C-34 <strong>před vjezdem do Ostrovačic</strong>. V lesích mezi Ostrovačice a Žebětínem se stala další tragická událost v roce <strong>1937</strong>, kdy při havárii Němce Hermana Langa přišli o život dva diváci a jedenáct jich bylo zraněno (Lang vyvázl bez zranění).</p>
<p> </p>
<p>Od roku <strong>1949</strong> došlo ke <strong><u>zkrácení okruhu</u></strong> na 17,8 kilometru a závodní trasa již přes Ostrovačice nevedla. K výstavbě nového okruhu došlo v roce <strong>1965</strong> (19,9 km) a v roce <strong>1975</strong> byl zkrácen na 10,9 km. Definitivně poslední velký závod se na silnicích pro běžný provoz konal v roce <strong>1986</strong>. Od roku <strong>1987</strong> začala nová éra závodění na nově vystavěném <strong>Automotodromu</strong> v Ostrovačických a Žebětínských lesích.</p>
<p><strong><u>Motocykly</u></strong> se a brněnském okruhu objevily poprvé v roce <strong>1950</strong>.</p>
<p><img alt="Masarykův okruh (1930 + 1937)" src="http://www.ostrovacice.eu/VismoOnline_ActionScripts/Image.ashx?id_org=11610&amp;id_obrazky=4932" style="border:0px;float:left;height:auto;width:450px;" /></p>
</div>
<div style="clear:both;"> </div>
</div>
<div>převzato: <a href="http://www.ostrovacice.eu/historie/d-12008/p1=22710">http://www.ostrovacice.eu/historie/d-12008/p1=22710</a></div>
<div> </div>
<div> </div>
<div>Info o kešce:</div>
<div>Sejmout opatrně, ve spodní části jsou dvířka.</div>
<div>Po zalogování zase pěkně zaklopit, otočit dvířkama dolů a přirazit ke konzole.</div>
<div>Hezkou zábavu.</div>

<p>Additional Waypoints</p>P07HBA8 - Vjezd do fabriky<br />N 49° 12.621 E 016° 24.788<br />Dá se na chvilku (15 min.)  zastavit.<br />T07HBA8 - Turistická značka - červená<br />N 49° 12.616 E 016° 24.820<br /><br />


Code: GC7HBCP
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=bd11c616-51d3-4cdf-a227-a0e4babd3d81
Hints: uvnitř bigboardu, přístup z parkoviště
LongDescription:
<p style="text-align:center;"><strong>Kdo to byl a jak dopadl Richard Frisco se můžete podívat v této keši. Jen buďte velmi obezřetní. Toto jaro to je přesně třicet let od doby, kdy byl uvězněn a i toto místo bylo na jeho mapě označeno křížkem. <img alt="surprise" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/omg_smile.png" title="surprise" style="height:23px;width:23px;" /></strong></p>
<hr />
<p> </p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/b4a437f8-4d0b-4c17-9a01-0f0645cae2e2.jpg" /></p>
<p style="text-align:right;"><em>Možná jedna z jeho obětí.</em></p>
<hr />
<p style="text-align:justify;">Třicetiletý trest, odnětí svobody, si na jaře roku 1988 vysloužil, teprve jednadvacetiletý Richard Frisco, jeden z téměř zapomenutých českých sériových vrahů, který vyrostl a své hrůzné činy vykonával právě zde v  Hradčanech u Tišnova.</p>
<p style="text-align:justify;"> Případ psychicky narušeného, sexuálního násilníka, v pohnutých letech v době sametové revoluce skoro zapadl, byť se v mnoha ohledech jednalo o novinářskou senzaci. Richard byl z dobré rodiny, jeho tatínek byl inženýrem v jednom kuřimském, strojírenském podniku. Matka  učitelkou na ZŠ v Tišnově.</p>
<p style="text-align:justify;">Jeho sadistické sklony, týrání zvířat i dětí, mu velmi dlouho procházely. Pro útoky na ženy v okolí domu svých rodičů si vždy uměl najít neprůstřelné alibi a policie byla v tu dobu bezbranná a to i vzhledem k postavení jeho otce.</p>
<p style="text-align:justify;">Souhrou náhod, mu nakonec byly prokázány, dva pokusy o vraždu žen, tři násilné vraždy mladých dívek a k tomu ještě ubití pětiletého sousedovic chlapečka kladivem. (<em>Prý ho zajímalo, jak to asi křupne)</em>.</p>
<p style="text-align:justify;">Navíc - mladý vrah si zakládal na ženských ňadrech. Byl jimi naprosto fascinován, a když mohl, pokusil si je po činu odřezat a vzít s sebou. Ke všem těmto činům se při vyšetřování po chvíli doznal. Nutno poznamenat, že všechny vraždy prováděl obzvláště brutálním způsobem a zohavených těl se vždy zbavoval odhozením u nějaké obecní komunikace.</p>
<p style="text-align:justify;">Policistům také pořád nedávala spát jeho „mapa s pokladem“, kterou měl i v době zatčení u sebe. Bylo na ni, několika křížky vyznačena místa, na kterých došlo k násilným vraždám a zmizením. A zrovna náhodou v době, kdy se tam Frisco vyskytoval. Jednalo se snad o podvrh, kterým si chtěli vyšetřovatelé vylepšit skóre? Těžko říct.</p>
<p style="text-align:justify;">Každopádně z deníku, který si ve vězení psal se kriminalisté dozvěděli, že si chce ona zakřížkovaná místa po propuštění na svobodu, projít.</p>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<h4 style="text-align:justify;">Jak na keš:</h4>
<p style="text-align:justify;">Nehledejte v odlovu žádné záludnosti. Počet hvězdiček dává tušit, že nic dlouho hledat nebudete.</p>
<p style="text-align:justify;">Nic, uvnitř keše, neslouží k výměně, prosím prohlížej jen očima. A tužka je určitě zase pryč, tak si ji vem sebou.</p>
<p style="text-align:justify;">O kriminalistice si také můžete popovídat s majitelem nedaleké restaurace, který je velký fanda Rakousko-Uherské policie. Staré policejní uniformy, určitě stojí za shlédnutí.</p>
<p style="text-align:justify;"><em>A mimochodem, výtečně vaří.</em></p>
<p style="text-align:justify;"> </p>
!!! Ke svému logu, prosím nepřikládej fotky keše. Já ji znám a jiným kazíš radost. Děkuji !!!
<p align="center"><a href="http://geopivko.safarikovi.org/"><img src="http://geocaching.safarikovi.org/cwg-tisnovske.geopivko.png" alt="CWG Tisnovske geopivko" border="0" /></a></p>
<img src="http://www.mujglock.com/geocaching/statistiky/statistiky.php?id=CimrmanuvChodnicek" width="0" height="0" />
<p>Additional Waypoints</p>P07HBCP - Parking<br />N 49° 19.586 E 016° 26.680<br /><br />

TravelBugs:
<BR>Blackberry (id = 5201589, ref = TB62CF4)
<BR>HAPPY HAWAIIAN HULA DANCER (id = 6930174, ref = TB7YD6Y)
<BR>Jesterka Geolizard III (Orange) (id = 6643999, ref = TB7KTDF)


Code: GC7HFWG
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=8d34cf64-cd60-49f4-bd88-71eb9086295b
LongDescription:
<p>Ahoj pratele, kaceri a kacerky.</p>

<p>Hleda se dva roky stary, maly, cerny, chlupaty a roztomiloucky Karlicek. Pokud je v klidu, nekouse. Lidskou spolecnost nevyhledava, ale  nevadi mu. Jestli ho najdete, chovejte se ke Karlikovi slusne. Je mozne, ze ma u sebe par drevenych minci, ktere mente kus za kus, nebo nemente vubec. Dale ma u sebe tuzku a  papir k zalogovani.</p>

<p>Kdyz bude Kajovi neco chybet, nezapomente nam to prosim dat vedet. ... Zalezi nam na nem.</p>

<p>Preji hodne stesti pri jeho hledani.</p>


Code: GC6A7AA
ShortDescription: <center> <p style="color:blue;"><b><big>Klejnárka</big></b></p> </center>
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=05c148e2-e225-47fb-b546-b5d44d882407
Hints: pod malým převisem u potoka
LongDescription:
<center>
<center>
<p><b>Tato keška Vás milí kačeři zavede ke Klejnárce, malé řece na Kutnohorsku ve Středočeském kraji, ústící zleva do Labe nedaleko Kolína u obce Starý Kolín v nadmořské výšce 193,5 m. Délka toku činí 40,3 km.</b></p>
</center>
<p><b>Klejnárka pramení na Českomoravské vrchovině asi 5 km jihozápadně od Zbýšova u obce Dobrovítov jako Jánský potok v nadmořské výšce 516,5 m. Teče převážně severním až severozápadním směrem. Na horním toku v obci Zbýšov napájí velký Zbýšovský a Pilský rybník, pod kterým přijímá zleva svůj první větší přítok nazývaný Krchlebský potok. V tomto úseku je též někdy označována jako Opatovický potok podle osady Opatovice, kterou protéká níže po proudu. U Doudovského mlýna, který se nachází jihozápadně od vsi Březí výrazně posilují tok zleva Senetínský potok a po několika stech metrech zprava Vranidolský potok. Odtud si říčka razí cestu hlubokým, zalesněným, skalnatým údolím přes Krchlebskou dubinu ke vsi Chedrbí, kde přijímá zleva Paběnický potok. Zde je již označována jako Klejnárka. Po dalších zhruba 10 km odtud severním směrem protéká v těsné blízkosti historického města Čáslav. Od Čáslavi pokračuje na severozápad rovinatou krajinou k obci Nové Dvory, kde z levé strany přijímá říčku Vrchlici, která přitéká z jihozápadu od Kutné Hory. Po dalších 6 km severozápadním směrem se Klejnárka spojuje u Starého Kolína se starým labským ramenem, které se nazývá Černá struha. Společný tok nesoucí jméno říčky je dlouhý 1,5 km.</b></p>
</center>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/166ed09a-65d7-4c57-89a9-e0b3abc345e6_l.png" width="400" /></center>
<p><b>Průměrný průtok Klejnárky u ústí činí 1,32 m3/s. V dobách extrémního sucha může řeka na některých úsecích zcela vyschnout. Stalo se tak například 11. srpna 2015, kdy byl ve stanici Chedrbí zaznamenán nulový průtok.</b></p>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/0ccab78f-7ce6-4501-818b-64fa8c1aeea2_l.jpg" width="400" /></center>
<center>
<p style="color:brown;"><b><big>A teď něco málo ke kešce</big></b></p>
</center>
<p><b>Keška Vás zavede k pro mě zatím nejzajímavějšímu místu samotný Klejnárky, a proto bych Vás sem ráda zavedla. Vydat se k místu můžete buď cestou od Souňova, cestou od Močovic a nebo z nedalekých Krchleb. Všechny tyto cesty slouží místním domorodcům k jejich procházkám a tak si prosím dejte pozor při hledání kešky, zda Vás nepozoruje nějaký místní mudla...<img src="/images/icons/icon_smile.gif" border="0" align="middle" />, jelikož v každém ročním období je tu docela živo.</b></p>
<center>
<p><b>Přeji úspěšný a nikým nerušený lov!</b></p>
</center>
<center>
<p><b>A ještě jedna maličkost...</b></p>
</center>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/95b25fd6-1eaf-426c-a77c-e717bc2e7549_l.jpg" width="400" /></center>


Code: GC7G33T
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=4a3ea244-fb66-46c4-8d58-6a6b69ff3f3b
Hints: loguj do spravneho kalendarniho dne
LongDescription:
<center>
<h2>Kalendář</h2>
</center>
<br />
<p>(lat. calendarium, od calendae, původně svátky novoluní) je abstraktní systém pro členění času datováním a orientaci v čase v periodách dnů a delších v rámci roku. Jeho smysl a vznik je od nejstarších kalendářních systémů stejný – slouží organizaci života a spolupráce lidí v časovém rozsahu mezi jedním dnem a jedním rokem, zvláště pro účely společenské, náboženské, hospodářské a politické, zaznamenané v přehledu událostí. Jednotlivé periody jsou v kalendářních systémech obvykle označené pořadovým číslem, pojmenované nebo obojí.</p>
<p>Nepřesně se pod pojem kalendář zahrnuje i ročení s počítáním roků (let), např. juliánský a gregoriánský kalendář.</p>
<p>V odvozeném smyslu je kalendářem také grafický rozvrh dní, týdnů a měsíců na určitý rok, například tištěný nástěnný a stolní kalendář, případně kalendář elektronický – anebo rozvrh událostí vůbec či svátků (včetně jmenin) umožňující plánovat. Protože v tištěných kalendářích bývala i četba pro široké vrstvy, označuje se jako kalendář také žánr lidového čtení.</p>
<center>
<h3>Kalendářní systém</h3>
</center>
<br />
<p>Kalendář slouží především k rozvržení roku pro orientaci v jeho průběhu a pro určování data. Jednotkou kalendářového členění je vždy den, každý kalendářní systém tedy stanovuje:</p>
1. počátek (konec) dne<br />
2. pravidelné členění roku na menší části,<br />
3. počátek roku (Nový rok)<br />
<br />
<p>Kalendář v širším chápaní zahrnuje také řazení a označování roků, letopočet a jeho počátek - éru. Za počátek našeho letopočtu byl stanoven domnělý rok narození Ježíše Krista.</p>
<p>Moderní kalendář pokládá za počátek dne půlnoc, kombinuje sedmidenní týdny a měsíce o 28 až 31 dnech. Počátek roku klade na 1. leden, obvykle 10 nebo 11 dní po zimním slunovratu (pokud připadne na 22. respektive 21. prosince). Pokud slunovrat výjimečně připadne na 23. prosince, je to jen 9 dní, pokud na 20. prosince, 12 dní.</p>
<p>Letopočet se také promítá do současně nejrozšířenějšího gregoriánského kalendáře při výpočtu přestupných let, to jest roků, které mají druhý měsíc (únor) o jeden den delší (29. únor). Je to způsobeno tím, že počet dnů během jednoho oběhu Země kolem Slunce není celé číslo, nýbrž 365,242... dnů za rok. Přestupný rok je každý, jehož pořadové číslo buď není dělitelné 100 a současně je dělitelné 4, a nebo je dělitelné 100 a současně je dělitelné 400. Přestupným rokem tedy není takový rok gregoriánského kalendáře (počínaje rokem 1700), jehož pořadové číslo je dělitelné 100 a současně není dělitelné 400. V této podobě byl poprvé kalendář vyhlášen papežem Řehořem XIII. roku 1582 a proto se nazývá gregoriánský (Řehoř = Gregorius).</p>
<p>Příklad: Pořadové číslo roku 1596 (už po úpravě Řehoře XIII.) není dělitelné 100 a současně je dělitelné 4, tedy rok 1596 byl přestupný v gregoriánském kalendáři. Pořadové číslo roku 1600 je dělitelné 100 a současně je dělitelné 400, tedy rok 1600 byl přestupný. Pořadové číslo roku 1700 je dělitelné 100 a současně není dělitelné 400, tedy rok 1700 nebyl přestupný.</p>
<p>Kalendářní členění roku se zakládá na počítání tří astronomických cyklů, které se pravidelně opakují:</p>
* <b>dny</b>: rotace Země kolem vlastní osy čili zdánlivý denní pohyb Slunce,<br />
* <b>astronomický měsíc</b>: střídání fází Měsíce a od něho odvozené týdny jako měsíční čtvrti a kalendářní měsíce) - od juliánské reformy již "lunární" jen podle jména<br />
* <b>roky</b>: oběh Země kolem Slunce a z něj vyplývající zdánlivý roční pohyb Slunce čili střídání ročních období.<br />
<br />
<p>Z nich nejnápadnější, nejzřetelnější je denní zdánlivý pohyb Slunce, na němž jsou shodně založeny všechny kalendáře. Také střídání měsíčních fází lze snadno pozorovat přímo na obloze a přinejmenším novoluní a úplněk určit s vysokou přesností. Oběh Země kolem slunce a zdánlivé obraty slunce, tak důležité pro zemědělství a obchod, se stanovují mnohem obtížněji a navíc tato roční perioda není s periodou fází Měsíce soudělná. Z toho plynou nesnáze s kalendáři i množství různých kompromisních systémů.</p>
<center><img src="https://img.geocaching.com/cache/bc535e35-fd33-4b68-ac69-bfc32a930e79.jpg" /></center>
<br />
<center>
<h3>Hlavní typy</h3>
</center>
<br />
<p>Podle toho, kterému z hlavních cyklických pohybů dává kalendář přednost, se obvykle rozlišuje:</p>
<p><b>Lunární kalendář</b></p>
<p>Lunární kalendář je patrně nejstarší a zakládá se na pozorování měsíčních fází. Jeho hlavní výhoda spočívá právě v tom, že měsíční fáze je zřetelně vidět na obloze. Den v lunárním kalendáři začíná obvykle večer (za soumraku), kdy lze Měsíc pozorovat.</p>
<p><b>Solární kalendář</b></p>
<p>Zemědělské kultury potřebují roční plánování a užívají sluneční čili solární kalendář, jehož základem je rok resp. tropický rok, doba oběhu Země okolo Slunce, přibližně 365,25 dne. Rok se dělí rovnodennostmi a slunovraty na čtvrtiny, čtyři roční období, jejichž přesné určení však už vyžaduje jisté znalosti. Den začínal obvykle na úsvitu a jednou za čtyři roky se vkládal přestupný den. Čistě sluneční kalendář však není praktický, roční období jsou příliš dlouhá. Proto se téměř vždy kombinuje s prvky kalendáře měsíčního.</p>
<p><b>Lunisolární kalendář</b></p>
<p>Protože 12 astronomických měsíčních cyklů je jen asi 354 dnů, řeší se vždy rozpor počítání dnů v kalendáři, aby se srovnal rozdíl mezi čistě lunárním kalendářem a roční dobou a tím se solárním kalendářem. Tím se ovšem naruší sledování měsíčního cyklu a z "měsíce" se stává formální kalendářní měsíc. Pravý, astronomický měsíc pak označujeme jako "lunární" (astronomický) měsíc.</p>
<p>Do kategorie lunisolárních kalendářů patří prakticky všechny známé kalendáře s výjimkou islámského a thajského:</p>
* gregoriánský kalendář,<br />
* jeho předchůdce juliánský kalendář,<br />
* čínský,<br />
* egyptský,<br />
* indický,<br />
* makedonský<br />
* perský,<br />
* japonský,<br />
* židovský kalendář.<br />
<br />
<p>Naopak např. islámský kalendář zůstal čistě lunární, na shodu se slunečním rokem úplně resignoval, takže počátek roku i další islámské svátky nastávají každý rok o 11 dní dříve a každých asi 32 let se kalendář o rok „předběhne“.</p>
<center>
<p><i>zdroj: https://cs.wikipedia.org/wiki/Kalendář<br />
upraveno, zkráceno</i></p>
</center>
<br />
<center><span style="color:blue;">************************************************<br />
Jak už sám název keše praví, jedná se o kalendářní keš.<br />
Proto vás žádám o dodržování logovacího pravidla, kdy se logujte</span> <span style="color:red;">do příslušného kalendářního dne!</span><br />
<span style="color:blue;">Ke keši se chovejte jako by byla vaše vlastní. Přispějete tím k dobré kondici keše a dobré náladě dalších příchozích hledačů.<br />
<img src="/images/icons/icon_smile_wink.gif" border="0" align="middle" /><br /></span> <span style="color:blue;">************************************************<br /></span></center>
<br />
<center>
<p>***<br />
<i>poděkování za pomoc s výrobou keše: drahelis</i><br />
***</p>
</center>

<p>Additional Waypoints</p>017G33T - Parking<br />N 49° 12.878 E 016° 10.252<br /><br />


Code: GC7GC4H
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=5c4de319-0cec-45f2-a6cf-3f755cb4878a
Hints: kes se nachazi na vlastnicke hranici
LongDescription:
<hr />
<table cellpadding="5" bgcolor="#FCF8C2">
<tr>
<td colspan="2" align="center">
<h2 align="left" style="text-shadow:1px 1px 4px gray;">Smírčí kříž Klanečná</h2>
</td>
</tr>
<tr>
<td colspan="2" align="left"><img src="https://www.geocaching.com/images/attributes/winter-no.gif" style="float:left;margin:2px;" />
<p style="text-shadow:1px 1px 4px gray;">V období souvislé sněhové pokrývky bude odlov výrazně ztížen, či dokonce rovnou nemožný. Plánuj, prosím, svůj lov s tímto ohledem.</p>
</td>
</tr>
<tr>
<td colspan="2" align="center"><img src="https://img.geocaching.com/cache/ee90d540-4e71-413e-99cb-6f4a8b6e290d.jpg?rnd=0.9096475" /><br />
<i>obrázek jsem si vypůjčil ze stránky wikipedia.org</i></td>
</tr>
<tr>
<td colspan="2" align="justify">
<p style="text-shadow:1px 1px 4px gray;">Co bych vám tak ke kříži řekl? Moc toho nebude, listing tentokrát nabízím extrémně stručný. :-) Pátral jsem po nějaké pověsti či historické zprávě, nenašel jsem lautr nic! Vše, co jsem dokázal najít, jsou strohé informace o rozměrech, katastrálním území a přibližnou dataci památky, která sahá do 13. - 14. století. Užijte si tedy lov a pokud někdo dovede vypátrat podrobnější informace, bude dotyčný pochválen před nastoupenou jednotkou a text případně rád doplním do listingu. <b>Ať se daří, lovci! :-)</b></p>
</td>
</tr>
<tr>
<td colspan="2" align="justify">
<p style="text-shadow:1px 1px 4px gray;"><b>Keš samotná:</b> Keš není do 1m od památky. Hledej očima a použij hint. Při navracení nevyvíjej sílu, keška tam musí sama dobrovolně zapadnout.</p>
</td>
</tr>
</table>

<p>Additional Waypoints</p>017GC4H - Reference<br />N 49° 36.320 E 015° 31.262<br />pohodlne parkovani v polni ceste<br />


Code: GC7GE7Q
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=bd2e4d8a-4e82-450c-a683-711220d9760d
Hints: nahoru a zase nahoru
LongDescription:
<p>Tato jednoduchá keš Vás zavede na jedno obyčejné místo, kterých je jistě po Čechách nepočítaně. Vyjímečné je pouze pro toho, kdo nedaleko odsud vyrůstal, pracoval a hrál si.<br />
Ať už to byl můj děda, táta nebo já. Nenápadné údolíčko s lesem Štubízen, kde bublá potok Žabinec s náhonem k nedalekému Hladovému mlýnu.<br />
Za potokem usedlost Kostelík, kde stával již někdy ve 13. století hornický kostel a zem po okolí byla provrtána stříbrnými doly.<br />
A hned za kopcem Haberská stezka vedoucí z Čech na Moravu, kde od nepaměti vedli Jihlavští půtky s Brodskými.<br />
Ale to nepamatuji, já už jsem tady ani krávy nepásl a nemusel na podzim při pastvě stoupat v holinách do čerstvého kravince, abych si zahřál nohy.<br />
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/d69ce363-de5b-4ef9-ba4c-3ec976798e1c_l.jpg" alt="Stubizn" width="640" height="480" /><br />
Takže záleží jen na Vás, jestli to bude „ drive in“, nebo se chvilku zastavíte a dojdete třeba dolů k potoku a……….. <br />
<br />
Poděkování: Lukášovi za výrobu schránky.<br />
Upozornění: Pamatujte že lovíte na vlastní riziko a pokud Vás při tom trefí meteorit, tak za mnou nechoďte!</p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>017GE7Q - u školy, 15 minut k cíli<br />N 49° 33.338 E 015° 32.927<br /><br />P07GE7Q - zde končí asfaltka dál podle počasí<br />N 49° 33.150 E 015° 33.274<br /><br />


Code: GC7GHFT
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=72acadd4-7cbb-408e-8318-6b928baa4ffb
Hints: Kamen sem, kamen tam.
LongDescription:
<img src="https://img.geocaching.com/cache/large/7ada7e36-08e8-47ab-8d44-707e29501f2e.jpg?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0?ver=0" width="342" height="459" align="bottom" border="0" hspace="0" />
<p>Tato keška vás zavede ke smírčímu kameni u Starých Hutích. Stojí v lese asi 400m od poslední usedlosti Starých Hutích při lesní cestě, kudy prochází červeně značená turistická stezka.</p>
<p> </p>
<p>Žulová deska obsahuje na přední straně vystupující reliéf kříže s rozšiřujícími se rameny a hlavou na klínové noze. Pod břevnem vpravo kopí,nalevo meč,uprostřed bojová sekera. Toto vše v zahloubeném reliéfu. Na břevnu letopočet 1491 zařazuje objekt mezi nejstarší datované křížové kameny. Nad ním dvě řádky nečitelného nápisu v gotické minuskule. Zadní strana desky jen hrubě opracovaná.</p>
<p> </p>
<p>Vypráví se, že zde medvěd přepadl člověka a na místě ho roztrhal.</p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>R07GHFT - Smírčí kámen<br />N 49° 36.794 E 015° 18.898<br /><br />


Code: GC7GN7E
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=19058373-c68e-4f76-b732-a2e38dc76e33
Hints: poradne se divej
LongDescription:
<p>Místo není nijak zajímavé, ale díky mezeře na mapě, kterou ještě neobjevila Lacerta.j nebo Vetrnik, bych si dovolila, založit tu keš :) Cestou zpátky se pak projděte Kopanicí, ze které je krásný výhled na město.</p>
<p>Good luck :)</p>


Code: GC7GVMA
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=5609c86a-4830-4e11-8df3-42eccd0bc536
Hints: [CZ] Rizalit mezi 1 a 2 oknem z boku, 5 kroku od rohu - dole u chodníku, v dutine za kamenem
LongDescription:
<center><a href="https://info.flagcounter.com/XqUp"><img src="https://s05.flagcounter.com/count2/XqUp/bg_00FF00/txt_000000/border_0F0F0F/columns_8/maxflags_72/viewers_0/labels_0/pageviews_1/flags_0/percent_0/" alt="Flag Counter" border="0" /></a></center>
<div style="background-color:#00FF00;color:black;padding:8px;"><br />
<center><font size="4"><b>¦ PPP = TÉMĚŘ NEKONEČNÁ SÉRIE PETKOVÝCH TRADIČEK ¦</b></font><br />
<br />
<img src="https://img.geocaching.com/cache/large/ff186b6d-a418-4440-83b8-9ad97db10924.jpg?rnd=0.8130091" align="middle" width="630" /><br />
<font size="7"><font color="red"><b>HUSOVA KAPLE</b><br />
T Ř E B O Ň<br /></font></font></center>
<br />
Také si, při svých cestách, všímáte jak je ještě, všude okolo nás, tolik (ne)zajímavých míst kam by se dala umístit keš ? A neříkáte si, alespoň občas, proč tam ještě žádná piksla není ??<br />
Já to tak mívám. Když na takové místo narazím + budu při sobě mít PETku = vznikne další keš z této nekonečné série. . .<br />
. . .ale ne vážně, nebojte se. Těch keší bude maximálně 999. Víc docela určitě ne <img src="/images/icons/icon_smile_big.gif" border="0" align="middle" /><br />
<br />
A protože série PPP vzniká náhodně tak se, z větší části, jedná o jednoduchou tradičku s velmi krátkým listingem. Současně také, všechny zájemce o odlov PETek z této série, upozorňuji, že by neměli otálet s jejich odlovem, protože zde zcela určitě nebudou na věčné časy <img src="/images/icons/icon_smile_wink.gif" border="0" align="middle" /><br />
Zájemci o odlov série se však nemusí obávat toho, že po čase některé z keší série již nebudou aktivní. Keše z této série neobsahují žádná bonusová čísla a pokud budu nucený některou z keší uložit do archivu tak ji (pravděpodobně někde jinde) nahradím nějakou jinou PETkou. . .<br />
<br />
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/293160ee-e7ed-4193-8f67-0d28f9f2a1cf_l.jpg" align="middle" width="630" /></center>
<br />
<br />
Jednoduchá tradička vás zavede k poměrně nové třeboňské kapli. To, že se nejedná o katolickou stavbu je možné poznat již z jejího názvu. Husova kaple dnes patří Evangelické církvi metodistické a historie jejího vzniku se začala psát v USA již v roce 1907. V tom roce totiž Metodistická episkopální církev jižní začala svoji misijní práci mezi Čechy v Texasu.<br />
<br />
V červnu 1912 čeští kazatelé a studenti poslali žádost misijní radě v Nashvillu. V pozadí této žádosti byla myšlenka, že metodismus vděčí mnoho kolébce Jednoty bratrské - Českým zemím. Myšlenka, že by těmto zemím měla Amerika splatit svůj dluh byla u tamních českých metodistických pracovníků velmi živá. V březnu 1920 vybídla Misijní rada Josefa Dobeše, aby se vydal na cestu do nově vzniklého Československa.<br />
<br />
12. května 1922 přijíždí poprvé do Třeboně zástupce církve J. P. Barták a v již v průběhu června pořádá přednášky v sále třeboňského právovárečného měšťanstva. K církvi se následně, v Třeboni a okolí, přihlásilo 171 osob a jejich počet neustále narůstal. O rok později již měla farnost přes 500 členů. V roce 1924 byl pro tento sbor postavena Husova kaple. V současnosti čítá zdejší sbor asi 30 členů.<br />
<br />
První tradičku založil u této kaple kačer <i>netopyyr</i>. Tato keš fungovala od dubna roku 2009 do září roku 2011. Pak byla vymudlena a následně byl archivovaný i její listing.<br />
<br />
<center><font size="4"><b>KEŠ VĚNUJI ZAKLADATELI PŮVODNÍ TRADIČKY "HUSOVKA" Z ROKU 2009</b><br />
<br />
<font size="6"><font color="green">¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦</font><br />
<font color="green"><font size="1">¦ ¦ ¦ K PUBLIKACI ODESLÁNO ¦ 29. 12. 2017 ¦ ¦ ¦</font><br />
<br /></font></font></font>
<hr /></center>
</div>


Code: GC7GVMX
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=180bebca-5f9b-4fa9-80ac-1b726dd9b5d2
Hints: [CZ] V kolik hodin ten autobus pojede ?
LongDescription:
<center><a href="https://info.flagcounter.com/E49d"><img src="https://s04.flagcounter.com/count2/E49d/bg_00FF00/txt_000000/border_050505/columns_8/maxflags_72/viewers_0/labels_1/pageviews_1/flags_0/percent_0/" alt="Flag Counter" border="0" /></a></center>
<div style="background-color:#00FF00;color:black;padding:8px;"><br />
<center><font size="4"><b>¦ PPP = TÉMĚŘ NEKONEČNÁ SÉRIE PETKOVÝCH TRADIČEK ¦</b></font><br />
<br />
<img src="https://img.geocaching.com/cache/large/ff186b6d-a418-4440-83b8-9ad97db10924.jpg?rnd=0.8130091" align="middle" width="630" /><br />
<font size="7"><font color="red"><b>KAPLE SV. PETRA A PAVLA</b><br />
T Ř E B O Ň<br /></font></font></center>
<br />
Také si, při svých cestách, všímáte jak je ještě, všude okolo nás, tolik (ne)zajímavých míst kam by se dala umístit keš ? A neříkáte si, alespoň občas, proč tam ještě žádná piksla není ??<br />
Já to tak mívám. Když na takové místo narazím + budu při sobě mít PETku = vznikne další keš z této nekonečné série. . .<br />
. . .ale ne vážně, nebojte se. Těch keší bude maximálně 999. Víc docela určitě ne <img src="/images/icons/icon_smile_big.gif" border="0" align="middle" /><br />
<br />
A protože série PPP vzniká náhodně tak se, z větší části, jedná o jednoduchou tradičku s velmi krátkým listingem. Současně také, všechny zájemce o odlov PETek z této série, upozorňuji, že by neměli otálet s jejich odlovem, protože zde zcela určitě nebudou na věčné časy <img src="/images/icons/icon_smile_wink.gif" border="0" align="middle" /><br />
Zájemci o odlov série se však nemusí obávat toho, že po čase některé z keší série již nebudou aktivní. Keše z této série neobsahují žádná bonusová čísla a pokud budu nucený některou z keší uložit do archivu tak ji (pravděpodobně někde jinde) nahradím nějakou jinou PETkou. . .<br />
<br />
<center><img src="http://theadvocatechurch.org/wp-content/uploads/2016/04/Peter_Paul_CTR.jpg" align="middle" width="550" /></center>
<br />
<br />
Jednoduchá tradička vás zavede k jedné z mnoha třeboňských kaplí, do místní části zvané Holičky.<br />
Tato menší raně barokní kaple byla postavena v roce 1646. Náklady na stavbu uhradil městský písař Pavel Macer. Do své dnešní podoby byla kaple upravena ve druhé polovině 18. století. V interiéru je umístěn tabulový obraz sv. Petra a Pavla.<br />
<br />
Jedná se o zděnou omítanou kapli obdélníkového půdorysu s trojbokým závěrem a profilovanou římsou. Stěny kaple nejsou členěny, okna jsou mají segmentové zaklenutí a jsou bez skleněné výplně, pouze s dřevěnou okenicí. Průčelí kaple zdobí trojúhelníkový štít mírně převyšující hřeben střechy. Za průčelím je hranolová zvonice se střechou ve tvaru jehlanu na jejímž vrcholu je umístěna makovice s křížem.<br />
<br />
<center><font size="4"><b>KEŠ VĚNUJI VŠEM PETRŮM A PAVLŮM - NEJEN TĚM SVATÝM</b><br />
<br />
<font size="6"><font color="green">¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦¦</font><br />
<font color="green"><font size="1">¦ ¦ ¦ K PUBLIKACI ODESLÁNO ¦ 29. 12. 2017 ¦ ¦ ¦</font><br />
<br /></font></font></font>
<hr /></center>
</div>


Code: GC7GXPR
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=bc57aa39-6b17-42d3-8296-1949d555e5d5
Hints: za kominem
LongDescription:
<center>Už se kácí v našem lese :-(
<p><br />
4. ledna 2018 nás náhle opustil první kačer na Kunčicích a v Letohradě, zakládající člen Geocaching.eastcz <a href="https://www.geocaching.com/profile/?id=1460914" target="_blank">MilVa</a>, bylo mu pouhých 53.</p>
<img src="http://kamilmoravec.sweb.cz/geo/MilVa2.jpg" />
<p>Miloš měl rád, mimo rodiny, která byla na prvním místě, přírodu, výlety a motorku, což dokázal nádherně skloubit v geocachingu. Zde ve skibaru pod Umbulí se zas scházel s kamarády mimo geosvět.<br /></p>
<img src="http://kamilmoravec.sweb.cz/geo/MilVa1.jpg" />
<p>Kdo jste ho znali, tak si ho určitě vybavíte sami a vzpomenete na něho. Vy ostatní se podívejte na jeho <a href="https://www.geocaching.com/seek/nearest.aspx?u=MilVa" target="_blank">keše</a>, o které se nyní budou starat místní z ístu.</p>
</center>


Code: GC7H2DV
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=bbf5867e-b1f4-4cf5-8ddf-192f6749e9f1
Hints: nejde prehlednout pod smrcky
LongDescription:
<p style="text-align:justify;">Keš věnovaná oblíbeným PETkám.</p>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<div style="background:#eee;border:1px solid #ccc;padding:5px 10px;">Před nějakou dobou a při nějakém odlovu po nedalekém okolí nás napadlo realizovat malou sérii. Několik PETek jsme měli doma a dalších cca 200 dokoupili. K tomu samozřejmě dostatečné množství originálních víček na FTF lupnutí! Místa jsou a budou volena spíše na klidnější oblasti, aby se dobře lovilo. Série neobsahuje žádná bonusová čísla, takže se nemusíte za ničím honit.</div>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/0ed982aa-e155-4aa5-b7b3-67727dbeee7b.jpg" /></center>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<div style="background:#eee;border:1px solid #ccc;padding:5px 10px;">Dvacáté druhé zastavení Vás přivede na lesní cestu, která dále pokračuje až k houbové rezervaci. Kolem rezervace je krásná příroda a určitě se tam zastavte. Samotná keš je umístěná nedaleko této cesty. Je pořádně schovaná v porostu menších smrčků z důvodu její velikosti. I když Vás to možná bude honit kolem, tak jí nepřehlédnete.</div>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/71cd5f10-2ee3-47ea-9baf-ff1dfd97dce0.jpg" /></center>
<p style="text-align:justify;"> </p>
<div style="background:#eee;border:1px solid #ccc;padding:5px 10px;">Doufáme, že Vás série bude bavit. Neomrzí Vás věčné otevírání PETek a logování. Užijete si nová zajímavá místa a panoramata. A hlavně nám sdělíte své zážitky z odlovů. </div>
<p style="text-align:justify;"><strong>Ostatní keše série PET</strong></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6E7GW_petmetrovnik?guid=183317c2-17e3-448b-8c8f-66c5708e1f95">PETmetrovnik</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6E7NA_petball?guid=fb577c21-e547-48f7-a5db-0ef7fb77c7a2">PETball</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6F6EX_petnovka?guid=ab7f4857-8b73-4869-a6c7-9b83316078ce">PETnovka</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6EMPA_petzek?guid=7cbdebc1-a49d-41b7-be23-1bc60d37a025">PETzek</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6F6F9_petviper?guid=b34b8358-0553-4f87-96bc-e52a218bb012">PETviper</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6EMQD_pethole?guid=a1ad2dcc-3396-4643-8822-c3aa0043b972">PEThole</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6JYJ2_petbats?guid=60d3b520-4c16-4c12-9cd5-e72b6d1272c1">PETbats</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6K96P_petul?guid=40806e38-e4ef-4886-965b-e7fa9c9a53e3">PETul</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC6PB65_petmidlo?guid=42e13dfc-777e-412c-aa87-249bb6182152">PETmidlo</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC70E6D_petnicky?guid=fd8ede04-e73b-41e5-93d8-6c9596f81b5b">PETnicky</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC7122H_petivo?guid=1623bcde-8046-4c40-a1a7-6a95367d17ec">PETivo</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC71W9N_petones?guid=e6fb87f6-a3ee-45d2-b7f8-27676947c1fe">PETones</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC73GZE_petvont?guid=3a5ebc38-2ff1-464c-a43d-47af8b2ef9ec">PETvont</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC73V9G_pettex?guid=8010915a-a29a-4f6f-b0a2-7161fe89ab1a">PETtex</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC77JKN_peteen?guid=dd1b2b85-c3ac-499e-b5c0-0daa88973f69">PETeen</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC77TGV_petouby?guid=04870211-1529-4f60-b6b3-e6b391c783bf">PETouby</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC7A5HZ_petniny?guid=b69a092f-aa93-429a-a264-080617c6c6fa">PETniny</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC7AC90_petniste?guid=0d0d9bac-3909-4364-af8a-23eaea4564d3">PETniste</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC7FAQZ_petrez-tak-2017?guid=61fb83b7-0771-477d-a294-1b3e731384c0">PETrez</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC7FCRD_petulak-tak-2017?guid=b7083fba-d6c1-4288-b0f4-14670b9b7498">PETulak</a></p>
<p><a href="https://www.geocaching.com/geocache/GC7FXHR_petmeta?guid=1ca0d251-6916-4651-ae53-2665ba772e1f">PETmeta</a></p>

<p>Additional Waypoints</p>P07H2DV - Parking<br />N 49° 22.398 E 014° 45.338<br /><br />


Code: GC7H3DP
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=5df5fc79-4f94-4fd7-846b-affe434af971
Hints: Nepatrim sem. Tak se prece podivej
LongDescription:
<span>Na toto místo mě upozornil známý kačer. Začala jsem hledat nějaké informace.<br />
     Klub přátel rozhleden hledá nejlepší místo pro výstavbu rozhledny. Samozřejmě úplně nejlepší by bylo postavit rozhlednu na nejvyšším vrcholu Českomoravské vrchoviny - Javořici - 836,5 m.n.m. Bohužel zatím záměr výstavby je stále v jednání. Můžete najít i jejich webové stránky (Rozhledna na Javořici).<br />
     Dalším místem pro výstavbu rozhledny jsou Pivničky nebo Hradisko - obě místa 760 m. n. m.<br />
     Pivničky je zalesněný kopec. Má lepší přístup než druhé zmiňované místo.<br />
     Hradisko má horší přístupovou cestu a navíc na vrcholku kopce se nachází obrovské zvětralé balvany. Ze zasvěcených informací již na Hradisku rozhledna stála. Zhruba mezi 40. až 60 lety.<br />
     Dalším místem pro výstavbu rozhledny a velmi dobré výhledové místo je právě toto - Pivník 698 m. n. m. je zde velmi dobrý přístup a když budete mít opravdu štěstí a dobrou viditelnost uvidíte až .......... (to se dočtete na keši). Přeji Vám příjemný lov.</span><img title="Klikni pro větší obrázek" src="https://img.geocaching.com/cache/large/e8b99413-48da-49b2-a6e2-a0a647515410.jpg?rnd=0.6103051" alt="Výhled" />


Code: GC7H3YT
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=6d8eb434-6141-4a45-98af-5b72e094563a
Hints: Tri obri tu stáli, jen boty tu nechali. Three giants were here, only shoes staied here.
LongDescription:
<h2 style="font-style:italic;"><strong>Pekelna brana</strong></h2>
<p>Mnoho lidi zna Jakuba Krcina jako stavitele zdejsich rybniku. Malokdo jiz vi, ze to byl clovek velmi tvrdohlavy a umanuty. Jednoho dne stal pred problemem jak prelozit koryto Zlate stoky a nemohl dlouho nic vymyslet. Projizdel lesy sem a tam, pocital, rysoval a stale nic. Jednoho vecera, kdyz uz nevedel kudy kam, napadlo ho povolat sily pekelne. Hned jak toto prani nahlas vyslovil, objevil se u nej samotny dabel. Slovo dalo slovo a za chvili byla smlouva hotova a podepsana Krcinovou vlastni krvi. Cert ukryl upis za kabat a chystal se zmizet s uspokojenim jak snadno upis ziskal. To ale neznal Krcina, ten jiz mel s certy bohate zkusenosti a nakazal certovi, ze dilo musi byt do svitani hotove. Porucil mu aby se odebral na misto a sam pluh tahnul. Krcin vyrazil za nim a zacal ho prohanet co mu sily stacili. Sam si stoupnul na pluh a praskal certa bicem namocenem ve svecene vode. Cert uz nemohl, supel, nadaval, klel a litoval, ze takovy ukol prijal. Z poslednich sil se vytrhnul z retezu, vytahl upis a cely rozlobeny ho hodil Krcinovi zpet. V miste kde z certa spadli retezy vyrostly tri mohutne duby.</p>
<p><strong>K samotne kesi</strong>.</p>
<p>Kes je urcena hlavne detem a je vytvorena v certovske tematice. Jeji odlov je velmi jednoduchy. Jen dejte pozor na mudly, hlavne v lete je cesta velmi frekventovana cyklisty. Kes je umistena presne na miste kde z certa odpadli retezy a na jejich miste vyrostli mohutne duby. Preji hezky odlov.</p>

<p>Additional Waypoints</p>P07H3YT - Obora<br />N 48° 59.101 E 014° 46.871<br />Zde zanechte své geovozidlo<br />R07H3YT - Lávka<br />N 48° 59.315 E 014° 47.542<br /><br />


Code: GC7H4RH
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=ecfcdf9b-6fc8-4a08-81d2-9bcef6bc60ae
Hints: kes je (ne)lovitelna drive-in
LongDescription:
<h2><strong>Sportovní keš</strong></h2>
<p> </p>
<h5>Tato keš vám ukáže sportovní stadion ve Vysokém Mýtě.</h5>
<p style="margin-left:-14.2pt;">Tato keš Vás zavede k místnímu sportovnímu stadionu, který je od keše opravdu co by kamenem dohodil. (kdyby nedohodil můžou ho to tu místní trenéři naučit).</p>
<p style="margin-left:-14.2pt;">Stadion v roce 2016 prošel rekonstrukcí. Dostal nový trávník a byl opravený tartanový ovál. Ten si ale ponechal svůj kuriozní tvar díky kterému se zde nemůžou pořádat atletické závody vyšších soutěží, když se podíváte na letecký pohled zaměřte se na zatáčky.  ( dál už šli jen v Číně nebo v Kopřivnici kde mají ovál dokonce úplně bez oblouků)</p>
<p>Na stadionu trénují a soutěží hned čtyři sportovní oddíly.</p>
<p> </p>
<h2>Volejbalový</h2>
<p>Volejbal ve Vysokém Mýtě se začal hrát asi kolem roku 1930. Zdejší vysokoškoláci se s touto hrou seznámili na svých studiích v Praze a uspořádali v našem městě propagační utkání, ke kterému si pozvali družstvo Strakovy akademie Praha, tehdejšího mistra republiky. Po jejich vzoru se pak začal hrát volejbal v Sokole, v Orlu, na gymnáziu a ve vojenských útvarech.</p>
<p>Družstvo Sokola začalo v roce 1939 hrát volejbal závodně v organizovaných soutěžích. Za okupace, kdy byl Sokol rozpuštěn, vytvořili volejbalisté družstva v místních závodech.</p>
<p>Po osvobození se výkonní volejbalisté opět zapojili do Sokola a zahájili svoji závodní činnost. Nejvyššího vrcholu výkonnosti dosáhl oddíl v roce 1951, kdy se probojoval do mistrovství republiky. Družstvo samo mělo velmi dobrou výkonnost, avšak nemělo pokračovatele v mládeži. Tato skutečnost se projevila na několik let ustáním činnosti volejbalového oddílu.</p>
<p>Nová éra vysokomýtského volejbalu začala v roce 1955. Družstva mužů a žen hráli od této doby téměř nepřetržitě střídavě v okresních nebo krajských přeborech. V roce 1999 byla nově založena družstva žáků a žákyň ze 4.-5. tříd. Protože současní hráči si dobře uvědomují, že pro pokračování volejbalu je třeba si nové hráče vychovat, v r. 2014 byla založena družstva mládeže kde hrají dívky i chlapci přehazovanou a přípravku ve trojicích a nyní i chlapci i dívky šestkový volejbal.</p>
<p> </p>
<h2>Atletický</h2>
<p>První zmínky o atletice ve vysokém mýtě sahají až do roku 1917. Největší rozmach klubu nastal v poválečném období po roce 1945. V tuto dobu se ve Vysokém Mýtě připravoval také Jaroslav Fikejz, který dodnes drží český rekord ve skoku dalekém v kategorii žactva výkonem 712cm.  Oddíl fungoval s drobnými přestávkami až do roku 1984. Po tomto roce atletika z Mýta úplně zmizela. Oddíl byl znovu obnoven v roce 2002 Lukášem Dejdarem. Velmi výraznou stopu v klubu zanechal také Tomáš Hájek. Ten společně s Lukášem Dejdarem vedl oddíl po dobu prvních 4 let. Oddílem prošlo od založení téměř 400 atletů.<br />
 </p>
<h2>Tenisový</h2>
<p>Tenis ve Vysokém Mýtě má více jak stoletou tradici. Klub zde byl založen již v roce 1897. Od té doby se areál postupně proměňoval podle potřeb hráčů. V současné době má klub okolo šedesáti členů a funguje pod názvem LTC Vysoké Mýto. <br />
<br />
V historii proběhlo několik rekonstrukcí dvorců. V novodobých dějinách se poslední přestavba uskutečnila v roce 1995 a tak dnes je v areálu k dispozici šest antukových dvorců pokrytých umělými čarami, tréninková zeď a v provozním objektu je sociální zařízení, sprchy, šatna, klubovna, občerstvení a tenisový obchod včetně servisu.<br />
<br />
Za zmínku též stojí rok 1997 kdy areál do výše jednoho metru zaplavila velká voda při povodních, které tehdy zasáhly velkou část České republiky. Odstraňování škod si vyžádalo mnoho práce. Na činnosti klubu se aktivně podílí několik členů z nichž nejaktivnější je pan Jiří Rejlek, který na dvou dvorcích soukromě provozuje v zimních měsících nafukovací halu a celoročně tenisovou školu včetně prázdninových kursů a soustředění.<br />
 </p>
<h2>Fotbalový</h2>
<p>Klub SK Vysoké Mýto byl založen v roce 1902 . Fotbalisté jsou na svých stránkách na informace skoupí.</p>
<h2>Ke keši samotné</h2>
<p>Bacha na zvídavé pohledy mudlů. V keši není tužka.</p>


Code: GC7H4TR
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=643f4a41-fb87-4b8e-b9fb-0da43a4ae90b
Hints: Zleva trasanty, zprava logbook.
TravelBugs: <BR>GeoGem (id = 2291005, ref = TB2XNRA)
LongDescription:
<p style="text-align:center;"><u><strong>ODPOČINKOVÁ - REST AREA - PTAČÍ ODPOČÍVADLO</strong></u></p>
<p style="text-align:center;">I v prostorách lesních si ptáčci kolikrát potřebují odpočinout.</p>
<p style="text-align:center;">Občas hustě prší a větry vanou a oni hledají a hledají.</p>
<p style="text-align:center;">Tak tady mají odpočívadlo, trochu kryt, pozorovatelnu a také trochu krmítko.</p>
<p style="text-align:center;"> </p>

<p>Additional Waypoints</p>P07H4TR - Parkování pod mostem<br />N 50° 02.408 E 015° 44.713<br />Parkování ve volném prostoru pod mostem<br />


Code: GC7H6WE
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=bce210e4-3c14-4e77-9ae3-d4aa758b81fc
Hints: Magnet
LongDescription:
<p>Přijměte pozvání k další kolonii zahrádek v Hradci.</p>
<p>Zahrádkářská osada „Slatina“ patří pod ÚS ČZS v Hradci Králové, který spravuje celkem 60 základních organizací. Jako všechny osady je i tato uzamčená a tedy dostupná pouze s doprovodem místního zahrádkáře. Bez omezení je možné projít se kolem a nahlížet přes plot.</p>
<p>Osada se rozkládá na pásu pozemku na okraji obce stejného jména severovýchodně od Hradce Králové. Od vstupní brány bez označení je vedena páteřní cesta od které jsou na obě strany přístupné jednotlivé parcely 22 zahrádek se zahradními domky.</p>
<p>O své minulosti ani současné činnosti osada nevede žádné informace na internetu.</p>


Code: GC7H94F
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=1fd88d09-dab9-4240-b99a-daeff7f0b350
Hints: Vyklepej si ho - jen jedna je ta prava.
LongDescription:
<h2>VOŘÍŠEK ? Tento název nese zdejší pila, benzina, les i keš.</h2>
<p> </p>
<p> </p>
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/3985f6e1-8164-4bf9-927a-d5cb4cecee5b.jpg" />
<p> </p>
<h2 style="font-style:italic;"><u>Historie místa:</u></h2>
<p> </p>
<p><strong>V 50.letech bylo připojeno k Domašínu toto území. Dříve to byl „panský ovčín“ patřící k Lipovce. Vystavěn před 250 lety od Dobříňovského dvorce (dávno zaniklá osada). Roku 1924 prodán jako zbytkový statek Václavu Krulichovi. Ovčín je v této době zpustlý, propadlý, zachovalá a trochu udržovaná byla pouze velká stodola, částečně zděná, částečně z opuky. Nebyla v ní okna, pouze větrací otvory. Posledním uživatelem stodoly bylo JZD, které tu mělo uskladněno několik nákladních aut  s umělými hnojivy. Byl tam i velký sklep, část jeho základů je vidět napravo při vjezdu k benzínce. </strong></p>
<p><strong>Celý prostor až k lesu koupila soukromá společnost  z Uhřínovic. Bourání začalo v polovině července 1994, za týden bylo vše srovnáno se zemí. Stavba nové budovy trvala 180 dní.</strong></p>
<p><strong>V roce 2017 vyrůstá dlouhá betonová dělící zeď a parkoviště pro několik kamionů. V okolí je i pila.</strong></p>
<p> </p>
<p><strong>Také se tu nachází jedna keš, to vás asi bude zajímat více,…</strong></p>
<p><strong><u>Zaměstnanci o keši ví, mudlové ne, proto prosím buďte opatrní. </u><img alt="wink" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/wink_smile.png" title="wink" style="height:23px;width:23px;" /></strong></p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>P07H94F - Parkoviště<br />N 50° 10.263 E 016° 13.291<br /><br />


Code: GC7HAK5
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=2508411d-ef96-4d51-85a9-1f65d14cab29
Hints: Stoji "hruska" v sirem poli.
LongDescription:
<p>Tuto kešku najdete po odbočení za silnice č. 3179 mezi Českými Heřmanicemi a Tisovou na cyklotrase č. 4231 na vrcholu kopce Na Parkách (329 m.n.m.). Z tohoto kopce je rozhled do krajiny všemi směry. Podle azimutu jsou to tyto obce. Na azimutu 2° je to obec Tisová. Obec Tisová (německy Tissau) se nachází v okrese Ústí nad Orlicí, kraj Pardubický, zhruba 5 km vjv. od Vysokého Mýta. Žije zde 566 obyvatel. Na horizontu,  azimut  24° obec Svatý Jiří. Svatý Jiří (německy Sankt Georg) je obec ležící v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickém kraji. Leží zhruba 9 km na západ od okresního města Ústí nad Orlicí, 4,5 km jihovýchodně od Chocně a asi 3,5 km jižně od města Brandýs nad Orlicí. Tato obec, ve které žije 293 obyvatel, má katastrální výměru 437 ha. Obcí prochází pouze jedna silnice druhé třídy č. 315 a jižně od obce leží její součást - Sítiny a severozápadně další část obce - Loučky. Pod obcí Svatý Jiří jsou na azimutu 25° Vračovice-Orlov. Pokud není na poli vzrostlá kukuřice tak uvidíte dále na východ na horizontu na azimutu 54° obec Voděrady. Obec Voděrady (německy Wodierad) se nachází v okrese Ústí nad Orlicí, kraj Pardubický, něco přes 8 km západo-jihozápadně od Ústí nad Orlicí. Žije zde 338 obyvatel. Pod Voděrady na azimutu 73°  je vidět městys České Heřmanice. Městys České Heřmanice (německy Böhmisch Hermanitz) se nachází ve východních Čechách a to v Pardubickém kraji, okrese Ústí nad Orlicí, zhruba 7 km vjv. od Vysokého Mýta a 8 km severozápadně od Litomyšle. V současnosti mají České Heřmanice 565[1] obyvatel, rozkládají se na výměře 997 ha v katastrálním území České Heřmanice. První zmínka o vsi Heřmanice se datuje k roku 1226, kdy se uvádí, že Svatoslav z Heřmanic (Suatozlav de Hermannic), který sídlil na Heřmanicích coby první známá osobnost a majitel zdejší dědiny, je zaznamenán na královské listině Přemysla Otakara I. Z toho vyplývá, že dědina byla zřejmě založena dříve. Také z dějin Heřmanic je zřejmé, že se mohou počítat mezi nejstarší osady v litomyšlském okolí. Doba, kdy byly Heřmanice v rozkvětu, je doba, kdy byl pánem v Heřmanicích pán Bohuněk z Adršpachu, jehož působení je ohraničeno léty 1460 až 1506 a který vymohl na králi Vladislavovi, aby ves byla povýšena na samostatné městečko, které bude požívat práv jako jiné podobná města. To bylo stvrzeno královskou listinou a opatřeno královskou pečetí. Obdržela tehdy právo mít každý čtvrtek trh a na sv. Jakuba jarmark, který měl trvat po osm dní, a další jiná městská privilegia tehdejší doby. V pozdější době přibyly k Českým Heřmanicím osady, Netřeby založeny roku 1661 a Borová založena roku 1698, když litomyšlské panství vlastnili Tranmansdorfové, kteří tyto osady v blízkosti Heřmanic založili. Osídlení osad tvořili „hraběcí chalupníci“ a jejich založením bylo sledováno lepší využití lesní půdy, která osídlencům byla přidělena do nájmu. Netřeby a Borová byly ovšem k obci Heřmanice přivtěleny až podle josefínského katastru od roku 1785. V 18. století se také v názvu vsi objevuje přívlastek České, pro odlišení od Heřmanic Německých (Horních). Do roku 1923 byly České Heřmanice městysem. V roce 1960 byla v rámci územněsprávní reorganizace ještě k Českým Heřmanicím přičleněna do té doby samostatná obec Chotěšiny s vlastním katastrálním územím. Od 14. dubna 2016 jsou České Heřmanice opět městysem. Na východním horizontu, azimut 99° je obec Sloupnice. Sloupnice  je velká obec na východě Čech v Pardubickém kraji. Leží v okresu Svitavy a má přibližně 1 700 obyvatel a rozlohu 2 791 ha. Nachází se v údolí u hranic s okresem Ústí nad Orlicí asi 6 km severně od historického města Litomyšl. Předpokládá se, že první kolonizace oblasti proběhla již na přelomu 12. století. Podle listiny z roku 1200 je patrno, že v oblasti již existovala kultivovaná půda, ale zmínky o osídlení chybí. První písemná zmínka o obci se datuje letopočtem 1292, kdy král Václav II. daroval lanšperské panství cisterciáckému klášteru na Zbraslavi.  Počátkem 14. století je jako majitel obce uváděn Vítek ze Švábenic. Na konci 14. století byla obec rozdělena na několik dílů s různými majiteli. V letech 1867-1868 byl v obci založen a postaven klášter Kongregace Milosrdných sester sv. Karla Boromejského. Tento řád se zabýval výchovou a vyučováním dívek. Klášterní škola byla v roce 1942 uzavřena a budova začala sloužit nemocným dětem a později i jako Charitní domov pro přestárlé.  Klášter byl postupně transformován na státní domov důchodců. Od roku 1985 pracují v domově pouze civilní zaměstnanci. Výhled na jihovýchod je zakryt lesem. Když projdete tento lesík po lesní cestě tak se vám otevře výhled na rybníky Podšváb, Heřmánek a v dálce i Velkonetřebský. Na azimutu 130° uvidíte obec Netřeby. Netřeby (dříve Nestřeby, německy Nestreb) je vesnice, část obce České Heřmanice v okrese Ústí nad Orlicí. Nachází se 1,5 km na jihovýchod od Českých Heřmanic. Prochází zde silnice II/317. V roce 2009 zde bylo evidováno 34 adres. V roce 2001 zde trvale žilo 75 obyvatel. Netřeby byly založeny na panské půdě roku 1661. Tato lokalita však byla osídlena o několik staletí dříve. Na místě Netřeb stála ves Švábenice zmiňovaná již roku 1167 ve vztahu k Litomyšlskému klášteru. Tehdejší vlastníci páni ze Švábenic sídlili na tvrzi či na hradu v Heřmanicích. Nejznámější z nich Vítek spravoval tuto oblast počátkem 14. století. Nedaleké údolí směřující podél potoka k Cerekvici nazývané dnes Švábenice mělo důležitou funkci v dobách středověku. Dvě strážní věže zde postavené dbaly na ochranu pocestných na Trstenické stezce. Na azimutu 144° uvidíte  rybník Heřmánek. Je to prostřední rybník na potoce Labuťka.  U Heřmánku je krásně zrekonstruovaný mlýn. Jižněji na kopci na azimutu 175° uvidíte obec Horky. Horky jsou obec na Svitavsku. Leží sedm kilometrů severozápadně od města Litomyšl, v nadmořské výšce 338 m, nad rybníky Velkým netřebským, Heřmánkem a Švábem. V obci, jejíž katastrální výměra je 267 hektarů, žije 119 obyvatel. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1226. Když se vrátíte zpět na vrchol kopce tak na jižním horizontu na azimutu 202° leží obec Újezdec. Obec Újezdec se nachází v okrese Svitavy, kraj Pardubický, zhruba 7,5 km západně od Litomyšle. Žije zde 100 obyvatel. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1167. Jihozápadně na azimutu 219° vidíte Suchou Lhotu. Suchá Lhota je obec v okrese Svitavy západně od Litomyšle. Žije zde 92 obyvatel. Vznik této vesnice nelze určit přesně, je však pravděpodobné, že jako většina jiných obcí i ona povstala z parcelací větších statků přibližně ve 12. století. Ústní podání, jakož i některé doložené důkazy, skutečně potvrzují, že se v dávných dobách z jedné veliké usedlosti utvořilo více, a tím způsobem vesnice vzrůstala. Původ jména „Lhota“ se podle tradicí vysvětluje tím, že za žalostné doby české země, kdy byla téměř vylidněna, tu vrchnosti dosazovaly na opuštěné selské statky svoje poddané, při čemž jim určili lhůtu, díky které museli odvádět vrchnosti roční poplatky, museli pracovat určitý čas na panských polích atd. Po uplynutí této lhůty, se stali skutečnými majiteli statků na kterých pracovali. Slovo lhůta se stalo svým významem u obyvatelstva obecným slovem, takže byla tímto jménem nazvána i vesnice, pouze s malou odchylkou, kdy se slovo lhůta pozměnilo na slovo lhota, a tímto způsobem dostala tato vesnice své jméno Lhota. Předejméno „Suchá“ má obec proto, že její pozemky jsou opravdu spíše suché a rozkládají se na nízkém pahorku, který má sklon na všechny strany. V roce 1903 měla Suchá Lhota 42 popisných čísel a počet obyvatel byl 216. Podle dochovaných informací je samostatnou obcí až od tohoto roku, kdy byla jakožto osada spojena s osadami Příluka a Chotovice, a tvořili dohromady jednu obec, která nesla název Spojená obec Chotovice. Až tohoto roku provedl tehdejší starosta Josef Abraham ze Suché Lhoty konečné rozdělení, čímž obec dostala svou samostatnost. Její samospráva se skládala z 1 starosty, 2 radních a 6 výborů, celkem měl tedy výbor 9 členů. Jelikož ve vesnici není škola, chodily děti do školy v Javorníku. V roce 1910 byl založen Sbor dobrovolných hasičů, který funguje do dnes. Jeho prvním velitelem byl Josef Bartoš. Západním směrem na azimutu 266° vidíte obec Brteč. Brteč (německy Bertsch) je malá vesnice, část města Vysoké Mýto v okrese Ústí nad Orlicí. Nachází se asi 3,5 km na jihozápad od Vysokého Mýta. V roce 2009 zde bylo evidováno 36 adres. V roce 2001 zde trvale žilo 95 obyvatel. Dominantou obce je betonový monument, teletník z doby socialistického zemědělství. Dále severněji na azimutu 291° vykukují na horizontu věže kostela svatého Vavřince. Vysoké Mýto (německy Hohenmauth; latinsky Alta Muta) je město ležící v okrese Ústí nad Orlicí, na řece Loučné. Je jedním z nejstarších a nejvýznamnějších a šestým největším z měst Pardubického kraje. Městem prochází železniční trať 018 z Chocně do Litomyšle a silnice I/35 spojující Hradec Králové s Brnem, která rozděluje město na dvě části. Ve Vysokém Mýtě žije přibližně 12 tisíc obyvatel. Město začalo psát svou historii dávno před polovinou 13. století, kdy bylo založeno králem Přemyslem Otakarem II. jako jedno z obchodních středisek na hlavní spojnici Čech s Moravou. Historii města poznamenala období rozkvětu i úpadku, ale i požáry a přítomnost okupačních vojsk. Do současnosti se z doby založení dochoval pravidelný půdorys s pravoúhlou sítí ulic a centrálním náměstím o rozměrech 130 x 150 metrů, které je téměř čtvercové a svou plochou 1,95 hektaru patří k největším náměstím v Čechách.  V historickém jádru města se dochovaly významné památky architektury, k nimž patří kostel svatého Vavřince, zvonice ze 16. století, renesanční hřbitovní kostel Nejsvětější Trojice, Pražská a Litomyšlská brána, věž Choceňské brány, radnice a budova bývalého okresního soudu. V hradebním opevnění se dochovaly Vodárenská a Klášterská bašta. Už název města, založeného na místě starší osady, svědčí o královském založení, protože pouze panovník byl oprávněn zavádět mýta. Přímým předchůdcem města bylo městské založení u Tisové v poloze Staré Mýto. Na příkaz krále Přemysla Otakara II. provedl lokaci na dnešním místě, podle urbanistického stylu stejně jako v pozdějším městě Poličce, lokátor Kondrád z Limberka (Cun(d)radus de Lewendorf / Con(d)rad von Lewendorf), který sem přivedl osadníky ze severního Německa. Město prosperovalo díky Trstenické stezce (cestě) vedoucí ze středních Čech do moravských center a uděleným právům: mílovému, várečnému a hrdelnímu. Město bylo opevněno postupně stavěným dvojitým prstencem masivních kamenných hradeb s 25 baštami a třemi branami, zpevněnými předsunutými barbakány. Přesné datum založení nicméně chybí, datuje se podle zakládací smlouvy města Poličky ze dne 27. srpna 1265, která se na existenci Vysokého Mýta odvolává. V roce 1307 učinil český král Rudolf Habsburský z Vysokého Mýta věnné město českých královen. Pro svou ženu Elišku Rejčku vybral pět měst, která měla přispívat na život královen a po smrti jejich mužů jim poskytovat vdovské věno. Do základní pětice patřily kromě Vysokého Mýta také Polička, Chrudim, Jaroměř a dnešní Hradec Králové. Později přibyla ještě města Mělník, Dvůr Králové, Nový Bydžov a Trutnov. Vysoké Mýto zůstalo v držení českých královen až do novověku. Ve své bohaté historii město prožívalo doby rozkvětu, kdy bohatlo a lidem se dařilo, ale přicházely také zhoubné požáry a cizí vojska. První zmínka o chrámu sv. Vavřince pochází z roku 1349. V roce 1421 bylo město po krátkém odporu dobyto husitskými vojsky Pražanů, mnoho lidí bylo pobito a část města vypálena. První soupis domů v královských městech byl proveden roku 1567, zde jich bylo evidováno celkem 380. Vysokému Mýtu se nevyhly ani pohromy, v roce 1700 vyhořelo a roku 1714 ho postihla morová epidemie. Opevnění kolem městských bran bylo zbořeno 1808, což napomohlo dalšímu rozvoji města. Roku 1879 zde bylo založeno gymnázium a v roce 1882 bylo město připojeno na železniční síť. Mezi roky 1851–1959 bylo sídlem vysokomýtského okresu. Od druhé poloviny 18. století bylo Vysoké Mýto také tradičním sídlem vojenské posádky, rozšířené v závěru 19. a ve 20. století. Od roku 1968 zde sídlila pětitisícová jednotka sovětské okupační armády,  která zanechala ve městě velkou materiální a ekologickou spoušť.  Po jejím odchodu v roce 1990 se město postupně vzpamatovalo a ze šedého poničeného města rozkvetlo do současné podoby. Historii města knižně zpracovali v 19. století Alois Vojtěch Šembera (1845) a Hermenegild Jireček (1884), později na jejich práci navázal F. Hnát (1934), který rozšířil historii o část věnovanou první světové válce. V roce 2004 vydalo město Vysoké Mýto soubornou publikaci Vysoké Mýto, tradice a současnost. Severovýchodně od Vysokého Mýta na azimutu 309° je Bučkův kopec.  Bučkův kopec (315 m n. m.) je vrch v okrese Ústí nad Orlicí Pardubického kraje. Leží asi 1,8 km ssv. od města Vysoké Mýto, na pomezí katastrálních území Vysokého Mýta a obce Slatina. Geomorfologicky vrch náleží do celku Svitavská pahorkatina, podcelku Loučenská tabule, okrsku Litomyšlský úval a podokrsku Vysokomýtská kotlina. I když tato keška leží na cyklotrase tak se k ní dá dojet autem. Jedna možnost je kousek za vrcholem otočit na odbočce lesní cesty a vrátit se na silnici č. 3179. Druhá možnost je sjet na druhou stranu kopce k rybníku Podšváb kde je možné na začátku hráze zaparkovat, prohlédnout si rybník z hráze a odlovit kešku „Svabsky rybnik“ Poté se vrátit zpět stejnou cestou na silnici č. 3179. Přeji aby vám přálo počasí, aby jste si mohli vychutnat výhledy do krajiny.</p>

<p>Additional Waypoints</p>P07HAK5 - Podsvabi<br />N 49° 55.676 E 016° 14.391<br />Možnost parkování.<br />R07HAK5 - Výhled za lesem<br />N 49° 55.757 E 016° 14.555<br />Výhled na Netřeby a Horky<br />


Code: GC7HFJZ
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=4e34a69c-b8fc-406d-b479-d52e0b624ab0
Hints: Magnet 20 cm vysoko. Odlov kese vyzaduje maximalni utajeni pred mudly!!
LongDescription:
<p>Z kalendáře pro rok 2018:</p>
<p>Parkovací místa na Ulrichově náměstí jsou v současné době prakticky do posledního místa obsazená. Na ploše náměstí se pořádají různé akce, které alespoň oživují dnes jinak poměrně klidné místo. Ještě před čtvrt stoletím zde panoval čilý ruch. Obchody prosperovaly, lidé chodily „Na Baštu“ na pivo, na rychlý oběd nebo se jen tak občerstvit. Na druhé straně náměstí se chodilo do mléčného baru na chlebíčky, mléčné koktejly, zmrzliny nebo posedět u zákusku. Do „Vzoru“ se šlo pro domácí potřeby, do drogerie nebo do potravin. Celé roky zde sídlila i pobočka Státní pojišťovny, kam se chodily řešit škodní události, nebo jen platit u pokladny za pojistku, která nebyla v lepším případě ani využitá. Lidé víc chodili pěšky, aut bylo méně, ale budovy v té době chátraly.</p>
<p>V současné době jsou domy opět opravené a mnohdy slouží k jiným účelům. Budova bývalého ředitelství státních drah sloužila v poválečném období v levé části městskému a okresnímu národnímu výboru. Přízemí pak využíval majitel budovy, ČSD. Ve druhé polovině sídlila krajská správa veřejné bezpečnosti. Dnes je ředitelství policie v celé budově. Severní strana náměstí dnes slouží především bankovní sféře. Na rohu Ulrichova náměstí stojí dům, kde se za první republiky prodávaly vozy Škoda. V době reálného socializmu zde byla v Autosalonu národního podniku Mototechna vystavovaná vozidla, která byla tehdy ke koupi. Na to ale bylo nutné vystát frontu na pořadník. V posledních letech se zde vystřídali další prodejci aut. Dnes (I/2018) je zde Second hand.</p>
<p>Mohutná budova na současné fotografii skrytá za vzrostlými stromy byla postavena podle projektu architekta Otakara Novotného jako administrativně obytný palác pana Rudolfa Steintského Sehnoutky v letech 1928 až 1929. Dnes má budovu pronajatou ČSOB. Celkovou koncepci náměstí navrhl architekt Josef Gočár.</p>
<p> </p>
<p>https://www.turistika.cz/mista/hradec-kralove-ulrichovo-namesti/detail</p>
<p>Dnešní <strong>Ulrichovo náměstí</strong> nese označení po významné postavě dějin Hradce Králové, bývalém starostovi JUDr. Františku Ulrichovy, který od r. 1895 stál u budování moderního Hradce. Jedním z těchto prvků je i toto náměstí. Severní straně náměstí dominuje budova dnešní ČSOB, původně reprezentativní sídlo textilní firmy Steinský- Sehnoutka, která byla postavena dle projektu O. Novotného v letech 1928-29. Protilehlé straně po celé délce dominuje budova bývalého Ředitelství státních drah z let 1929-32 dle návrhu Josefa Gočára, dnes je zde sídlo magistrátu města a krajského policejního ředitelství. Doba , kdy ve východní straně náměstí „strašila“ socha Klementa Gottwalda už je naštěstí pryč…..</p>
<p> </p>
<p>http://www.hradeckymkrajem.cz/kraj/hk/ulrichovo-namesti</p>
<p>Urbanistický projekt Josefa Gočára z roku 1924 s architektonicky významnými budovami. Náměstí má tvar obdélníku, jehož delší strany tvoří bývalý palác Steinského-Sehnoutky a bývalé sídlo ředitelství státních drah. Kratší strany ohraničuje zástavba zakončená nárožními budovami lemujícími Gočárovu třídu. Třída protíná severní část náměstí, jižní část tvoří plocha pokrytá kamennými deskami, po stranách oživená ostrůvky se záhony a fontánami. V době socialistického režimu až do roku 1989 stála v čele náměstí socha Klementa Gottwalda, po kterém bylo v té době náměstí pojmenováno.</p>
<p>Jižní stranu náměstí vytváří dominantní čtyřpatrová budova bývalého <strong>ředitelství státních drah</strong>, jejímž autorem je architekt Josef Gočár. Budova byla vybudována v letech 1928-32 ve stylu konstruktivismu a dnes je památkově chráněna. Její hlavní průčelí je symetrické se vstupním portálem uprostřed. Portál je obložen černou leštěnou žulou, nad ním je umístěn reliéf z pískovce od Bedřicha Stefana. Vestibul je vyzdoben skleněnou vitráží od Josefa Kaplického s náměty rozvoje dopravy. Z vestibulu se vchází napravo a nalevo ke schodištím a čtyřpatrovým ochozovým halám s kancelářemi a dalšími místnostmi (v době vzniku jich bylo 405). V provozu je dodnes výtah pater-noster. Ředitelství drah působilo v budově do roku 1949, dnes v ní sídlí magistrát města a policejní ředitelství.</p>
<p>Proti budově ředitelství státních drah byl vystavěn mohutný <strong>reprezentativní palác</strong> hradeckého továrníka Steinského-Sehnoutky. Stavba probíhala v letech 1928-29 podle návrhu architekta Otakara Novotného. Budova paláce je uprostřed čtyřpatrová s rovnou střechou, po stranách třípatrová se sedlovými střechami. Hlavní průčelí je celé obloženo kamenným obkladem, uprostřed v horní části je umístěn výrazný reliéf s alegorií textilního průmyslu od sochaře Karla Dvořáka. V paláci je nejpůsobivějším prostorem dvoupatrová hala, která je osvětlována balkónovými dveřmi a horními okny s barevnými skly. Dnes budova slouží jako sídlo bankovních a finančních institucí.</p>
<p> </p>
<p>http://www.hkregion.cz/dr-cs/103476-ulrichovo-namesti.html</p>
<p>V místech, kde Gočárova třída vstupuje do náměstí, stojí čtyři vysoké nárožní budovy o dvě patra převyšující okolní domy, a tvoří tak symbolické brány.</p>
<p>Celou jižní stranu náměstí vyplňuje budova bývalého Ředitelství státních drah od architekta Gočára z let 1928-32, která má 405 místností a je kvalitní ukázkou konstruktivismu. Dnes je to sídlo Policie ČR a mnoha úřadů.</p>
<p>Protější straně dominuje monumentální palác, bývalé reprezentační sídlo továrníka Steinského-Sehnoutky od architekta Novotného z roku 1929, dnes sídlo ČSOB.</p>
<p>Náměstí mělo být původně kulturně-historickým centrem s budovou divadla, avšak Gočár dospěl k závěru, že náměstí, které protíná silnice směrem k nádraží, je pro umístění divadla nevhodná. A tak se náměstí stalo centrem administrativně-obchodním.</p>
<p>Odlov keše vyžaduje maximální utajení před mudly!!</p>


Code: GC7HFMK
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=4cca0884-0c86-42fc-b19f-706b92133ac8
Hints: Jizni roh zabradli
LongDescription:
<p>Přijměte pozvání k dalším koloniím zahrádek v Hradci.</p>
<p> </p>
<p>Zahrádky UP tvoří trojice samostatných zahrádkářských osad roztažených podél Piletického potoka mezi Pouchovem a průmyslovou oblastí v celkové délce asi 840 m.</p>
<p>Nejstarší s názvem „Osada č.3 ZO ČZS Pouchov“ je ta podél garáží. Nejmladší je osada „Piletický potok“ uprostřed, založená v 70.letech minulého století na úrodné půdě po zahradníkovi. Na úzkých pruzích parcel nebylo v začátcích možné postavit ani dřevěný přístřešek. V současné době jsou na parcelách všech tří osad zahradní chaty i boudy různého provedení.</p>
<p>I tyto zahrádkářské osady patří pod ÚS ČZS v Hradci Králové, který spravuje celkem 60 základních organizací. Jako všechny osady v okolí Hradce, jsou i tyto uzamčené a tedy dostupné pouze s doprovodem místního zahrádkáře. Bez omezení je možné projít se podél potoka a nahlížet přes plot.</p>
<p>Nyní jsou zahrádky hodně průhledné; od jara zase budou hezčí.</p>
<p>Ani tyto osady o sobě nenabízejí více informací na dostupných zdrojích.</p>


Code: GC7HGPN
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=3ad2b174-9745-449e-a65e-65daa7d42e8d
Hints: Opusteny dlouhan
LongDescription:
<p>Přijměte pozvání k další méně známé kolonii zahrádek v Hradci - u tratě.</p>
<p>Tradiční keš vás zavede mezi dvojici oplocených pozemků u železniční tratě mezi stanicemi Hradec Králové, hlavní nádraží a Hradec Králové, zastávka Slezské Předměstí. Oba oplocené pozemky bez jakéhokoliv označení jmény u vstupů jsou rozděleny na parcely zahrádkářů. Větší osada je na pozemcích Statutárního města HK a Státního pozemkového úřadu Praha; ta menší na pozemku soukromých vlastníků.</p>
<p>Pravděpodobně i tyto zahrádkářské osady patří pod ÚS ČZS v Hradci Králové, který spravuje celkem 60 základních organizací. Jako všechny osady v okolí Hradce, jsou i tyto uzamčené a tedy dostupné pouze s doprovodem místního zahrádkáře. Bez omezení je možné projít se podél a nahlížet přes plot. V zimně jsou osady dobře průhledné, od jara budou pohlednější.</p>
<p>O minulosti ani o současné činnosti osad nelze získat informace z dostupných zdrojů.</p>


Code: GC7HN7V
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=f42df3fe-8513-49d2-a7bd-e3f5ca9196c6
Hints: Valim se v zemi, hlida mne jmeli (viz foto hint)
TravelBugs: <BR>Berni & Franz (id = 6802273, ref = TB7T443)
LongDescription:
<p><strong>Kinder keška</strong></p>
<p>Tato keška je převážně pro svůj styl určena hlavně dětem, ale věřím, že potěší i nejedno odrostlé dítě a to hlavně pro svoji polohu v lesích, v okolí Staré řeky. Tyto lesy mají v každou roční dobu své kouzlo. Někdy v roce 2015 jsem si lámal hlavu jak „vyhnat“ své děti alespoň na chvíli od televize a tabletu do přírody. Když mi hlavou bleskla jedna starší myšlenka na Geocaching. Ještě ten den jsem si založil účet a začal vyhledávat nejbližší keše. K mojí radosti se tato zábava stala lákadlem pro celou rodinu a hlavně rozpohybovala ty naše malé geokačery.  Pro děti je lov kešek něco jako hledání pokladu a vždy se vedou bitky o to kdo najde krabičku a kdo si z ní jako první vybere nějakou hračku. Samozřejmě ctíme pravidla a za každou odebranou věc vkládáme jinou. Nevím jestli je to fenomén jen Česka, ale nikde jinde v Evropě jsem neviděl, že by někdo do kešek vkládal hračky z kinder vajíček. Je to škoda, protože zatímco my odrostlejší si užíváme Geocaching jako příležitost navštívit nová zajímavá místa,  pro děti je hlavním lákadlem především překvapení v podobě hračky.</p>
<p><a target="_self"><img alt /></a></p>
<p>A to je přesně účel této kešky. Jedná se o opravdu velkou kešku zaměřenou hlavně na hračky z Kinder vajíček. Keška je snadno přístupná pro pěší, cyklisty i kočárkáře. Pokud máte dostatek času a energie, určitě si naplánujte delší trasu. Tyto lesy jsou doslova prošpikované asfaltovými, nebo zpevněnými cestami kam je zakázán vjezd automobilům. Můžete si tak opravdu bezpečně vychutnat tento nádherný kus přírody. Pokud začnete v Třeboni na Holičkách, můžete pokračovat východním směrem a kromě této kešky, doporučuji také nedalekou Minu. Pokud jste cyklisté vydejte se dále a narazíte na kešky Rybníky u Vitmanova, Aqua Pochutla, Stříbřecký most a pomník Emy Destinové. Vrátit zpět na Holičky se můžete kolem Nové řeky některou z mnoha cest křižující tento les. Keš je blízko frekventované turistické trasy, proto případné nálezce prosíme o pečlivé ukrytí.</p>

<p>Additional Waypoints</p>P07HN7V - Třeboň - Holičky<br />N 49° 00.321 E 014° 48.523<br /><br />


Code: GC7GHJ6
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=3ea692b0-0be5-4bf8-84a3-0deafcfcb997
Hints: vyssi sloupek za dopravni znackou
LongDescription:
<p> </p>
<p><img alt src="http://omadlikovi.websnadno.cz/kingdom-logo.png" style="width:546px;height:138px;" /></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"> </span></p>
<p><strong><big><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom</span></big></strong><strong><big><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Come: Deliverance</span></big></strong></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Vítejte v kraji rytířů a šlechetných soubojů, ale také v kraji lapků a pana popravčího.<br />
Abyste si udělali názornější představu o době 15. století, připravili jsme pro vás pěší procházku středověkým posázavim. Potřebovat k tomu budete pevné boty. Možná to zvládnete i kolmo.<br />
Středobodem jsou tehdejší města Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice, ale projdete se také místy jako je Ledečko, Vraník, Talmberk a třeba Bělokozly. Mimo to objevíte všude parádní přirodu. A nebo také nehostinnou divočinu s bujnou flórou a při trošce štěstí i plachou faunou.<br />
 <br />
Tak se nenechte dlouze přemlouvat a pusťte se do středověkého dobrodružství.</span><br />
<br />
<span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom Come, OMadlikovi sázavští</span></p>
<p> </p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"><strong><font size="3">Kingdom</font></strong></span><strong><big><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Come: Deliverance</span></big></strong></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"><span>Welcome to Knight County with medieaval noble duels and foxy thieves.</span><br />
In order to get a better idea of the 15th century, we have prepared for you a walk through medieval sanctuaries. You need good outdoor shoes to do that. Perhaps you can do it by bike.</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">The towns of Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice were key points in a map in centuries ago</span><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">, also you will visit places such as Ledečko, Vraník, Talmberk and Bělokozly. Besides, you will discover everywhere a great nature. Or even an inhospitable wilderness ;-).</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Don't waste your time and let's begin with medieval adventure trail.</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom Come: Deliverance</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">by OMadlikovi sazavsti</span></p>
<p><img alt src="http://omadlikovi.websnadno.cz/henry.jpg" style="width:480px;height:270px;float:left;" /></p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>


Code: GC7GHJM
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=8aa54a18-b2bb-4c80-99ee-25182f5efbab
LongDescription:
<p> </p>
<p><img alt src="http://omadlikovi.websnadno.cz/kingdom-logo.png" style="width:546px;height:138px;" /></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"> </span></p>
<p><strong><big><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom</span></big></strong><strong><big><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Come: Deliverance</span></big></strong></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Vítejte v kraji rytířů a šlechetných soubojů, ale také v kraji lapků a pana popravčího.<br />
Abyste si udělali názornější představu o době 15. století, připravili jsme pro vás pěší procházku středověkým posázavim. Potřebovat k tomu budete pevné boty. Možná to zvládnete i kolmo.<br />
Středobodem jsou tehdejší města Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice, ale projdete se také místy jako je Ledečko, Vraník, Talmberk a třeba Bělokozly. Mimo to objevíte všude parádní přirodu. A nebo také nehostinnou divočinu s bujnou flórou a při trošce štěstí i plachou faunou.<br />
 <br />
Tak se nenechte dlouze přemlouvat a pusťte se do středověkého dobrodružství.</span><br />
<br />
<span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom Come, OMadlikovi sázavští</span></p>
<p> </p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"><strong><font size="3">Kingdom</font></strong></span><strong><big><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Come: Deliverance</span></big></strong></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"><span>Welcome to Knight County with medieaval noble duels and foxy thieves.</span><br />
In order to get a better idea of the 15th century, we have prepared for you a walk through medieval sanctuaries. You need good outdoor shoes to do that. Perhaps you can do it by bike.</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">The towns of Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice were key points in a map in centuries ago</span><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">, also you will visit places such as Ledečko, Vraník, Talmberk and Bělokozly. Besides, you will discover everywhere a great nature. Or even an inhospitable wilderness ;-).</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Don't waste your time and let's begin with medieval adventure trail.</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom Come: Deliverance</span></p>
<p><span style="font-family:trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">by OMadlikovi sazavsti</span></p>
<p><img alt src="http://omadlikovi.websnadno.cz/henry.jpg" style="width:480px;height:270px;float:left;" /></p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>017GHJM - VYHLIDKA<br />N 49° 50.778 E 014° 57.775<br /><br />

Hints:
stromek, u paty
PS: nezapomente zajit mrknout na ratajskou vyhlidku (viz ref.bod), je famozni (+ netuseny bonus)


Code: GC7GHK6
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=7a926a0f-e867-4465-a062-d71a07558208
Hints:
Mezi hrbitovy v pruchodu, u prave zdi cca 5 metru od vstupu do pruchodu, pod spadlym zdivem. Prosim dobre maskujte a udrzujte pietu. Diky.


Code: GC7GHMW
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=41811143-6d37-44e6-a42f-f713a1bd9f40
Hints: pomechovany kamen; pozor na myslivce, maskovat prosime
LongDescription:
<p> </p>
<p><img alt src="http://omadlikovi.websnadno.cz/kingdom-logo.png" style="height:138px;width:546px;" /></p>
<p> </p>
<p><strong><big>Kingdom</big></strong><strong><big>Come: Deliverance</big></strong></p>
<p>Vítejte v kraji rytířů a šlechetných soubojů, ale také v kraji lapků a pana popravčího.<br />
Abyste si udělali názornější představu o době 15. století, připravili jsme pro vás pěší procházku středověkým posázavim. Potřebovat k tomu budete pevné boty. Možná to zvládnete i kolmo.<br />
Středobodem jsou tehdejší města Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice, ale projdete se také místy jako je Ledečko, Vraník, Talmberk a třeba Bělokozly. Mimo to objevíte všude parádní přirodu. A nebo také nehostinnou divočinu s bujnou flórou a při trošce štěstí i plachou faunou.<br />
 <br />
Tak se nenechte dlouze přemlouvat a pusťte se do středověkého dobrodružství.<br />
<br />
Kingdom Come, OMadlikovi sázavští</p>
<p> </p>
<p><strong>Kingdom</strong><strong><big>Come: Deliverance</big></strong></p>
<p>Welcome to Knight County with medieaval noble duels and foxy thieves.<br />
In order to get a better idea of the 15th century, we have prepared for you a walk through medieval sanctuaries. You need good outdoor shoes to do that. Perhaps you can do it by bike.</p>
<p>The towns of Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice were key points in a map in centuries ago, also you will visit places such as Ledečko, Vraník, Talmberk and Bělokozly. Besides, you will discover everywhere a great nature. Or even an inhospitable wilderness ;-).</p>
<p>Don't waste your time and let's begin with medieval adventure trail.</p>
<p>Kingdom Come: Deliverance</p>
<p>by OMadlikovi sazavsti</p>
<p><img alt src="http://omadlikovi.websnadno.cz/henry.jpg" style="float:left;height:270px;width:480px;" /></p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>
<p> </p>


Code: GC7GHNY
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=937f45de-6041-4175-8854-f5a6404be63a
Hints:
rohovy smrk (2m vysoko)
PS: omlouvame se za umisteni teto I predchozi kese, ale nebylo kudy jinudy trail propojit


Code: GC7GHPD
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=24ce9f3d-cf98-4945-9b89-37eec4b4d40a
Hints: u listnateho stromu u silnice, nejvyssi ze smrcku
LongDescription:

<p>
	 </p>
<p>
	<img alt="" src="http://omadlikovi.websnadno.cz/kingdom-logo.png" style="width: 546px; height: 138px;" /></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"> </span></p>
<p>
	<strong><big><span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom</span></big></strong><strong><big><span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Come: Deliverance</span></big></strong></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Vítejte v kraji rytířů a šlechetných soubojů, ale také v kraji lapků a pana popravčího.<br />
	Abyste si udělali názornější představu o době 15. století, připravili jsme pro vás pěší procházku středověkým posázavim. Potřebovat k tomu budete pevné boty. Možná to zvládnete i kolmo.<br />
	Středobodem jsou tehdejší města Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice, ale projdete se také místy jako je Ledečko, Vraník, Talmberk a třeba Bělokozly. Mimo to objevíte všude parádní přirodu. A nebo také nehostinnou divočinu s bujnou flórou a při trošce štěstí i plachou faunou.<br />
	 <br />
	Tak se nenechte dlouze přemlouvat a pusťte se do středověkého dobrodružství.</span><br />
	<br />
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom Come, OMadlikovi sázavští</span></p>
<p>
	 </p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"><strong><font size="3">Kingdom</font></strong></span><strong><big><span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Come: Deliverance</span></big></strong></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;"><span id="result_box">Welcome to Knight County with medieaval noble duels and foxy thieves.</span><br />
	In order to get a better idea of the 15th century, we have prepared for you a walk through medieval sanctuaries. You need good outdoor shoes to do that. Perhaps you can do it by bike.</span></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">The towns of Rataje nad Sázavou, Sázava, Stříbrná Skalice were key points in a map in centuries ago</span><span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">, also you will visit places such as Ledečko, Vraník, Talmberk and Bělokozly. Besides, you will discover everywhere a great nature. Or even an inhospitable wilderness ;-).</span></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Don't waste your time and let's begin with medieval adventure trail.</span></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">Kingdom Come: Deliverance</span></p>
<p>
	<span style="font-family: trebuchet ms,helvetica,sans-serif;">by OMadlikovi sazavsti</span></p>
<p>
	<img alt="" src="http://omadlikovi.websnadno.cz/henry.jpg" style="width: 480px; height: 270px; float: left;" /></p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>
<p>
	 </p>


Code: GC7GMEM
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d31df171-0dfb-4883-8b81-62d39b406320
Hints:
velky parez (dole, prosime maskuj kurou proti vsetecnym zviratum)
PS: omluva za tuhle kes, nebylo kudy jinudy


Code: GC7GNAA
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=9637bf23-877b-4845-bfba-f728f4111390
Hints: parez
LongDescription:
<p> </p>

<p>Keška se nachází za malou obcí Lipec na kraji lesa u vysílače. K vysílači se dostanete po lesní cestě autem nebo pěšky. Vysílač je vidět hned z cesty nebo z hlavní silnice od Radovesnic II. Keška je velikosti S a lze do ní umístit drobné předměty. V kešce je tužka a logbook.</p>


Code: GC7GV30
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=6e9b7227-3446-42cc-bd44-5f0211f2d9ad
Hints: visi na koliku
LongDescription:
<img src="https://img.geocaching.com/cache/large/cc55e4d9-b5e1-4fe7-b0fa-dbebff37e04c.jpeg" title="Kamenný kříž" border="0" hspace="5" width="150" height="250" align="left" /> Tento kříž vznikl z trochu jiných pohnutek, než většina v okolí. Byl postaven k 50. výročí panování císaře Františka Josefa. Ptáte-li se proč, tak to není až tak moc jisté. Nejspíš to nebyli místní měšťané, sedláci a chalupníci. Čechtické panství drželi Ausperkové a jejich rod hrál u císařského dvora významnou roli, proto se cítili povinni se nějak presentovat. Osoba císaře Františka Josefa však nebyla pro české venkovany tak neoblíbená, jak by se mohlo zdát. Za jeho vlády došlo k převratným změnám jak ve společnosti, tak ve všech dalších oblastech života společnosti. A právě konzervativnost našeho mocnáře byla pevným bodem pro prostý lid, který byl od školních let vychováván v úctě a pokoře před jeho majestátem.<br />
<img src="https://img.geocaching.com/cache/large/0f432bcf-81ca-4a5c-abe0-108e23f7c0d6.jpg" title="František Josef II" border="0" hspace="5" width="120" height="150" align="right" /> Můj strýc, vlastně bratr mého dědy, narozený někdy v roce 1894 vzpomínal jak to tu za c. k. Rakouska Uherska vypadalo. Kolem křížku byly nakrátko ostříhané smrčky, vysázené do tvaru srdce. Proto se tu říkalo také „U srdíčka“. A sem také směřovala řada pěších školních výletů, přičemž byla dětem vštěpována úcta k monarchii, jejímu představiteli s důrazem na význam císaře pro život a blahobyt všech obyvatel říše.<br />
Křížek to neměl za to více jak století lehké. Jeho horní část není původní, bystrý pozorovatel to pozná. Zbytky původního křížku se povalují kolem a najdete možná i kousky porcelánu z korpusu těla Krista.


Code: GC7H182
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=f716ae6f-500c-43e6-97c7-b719c8586839
Hints: magnetická
LongDescription:
Jednoduchá městská keš "zabodovka". Obnovena po zaniklé keši na stejném místě. Poněkud zvláštní pohled na Vlašim jako panelové město.<br />
Z tohoto místa (kdysi v polích nad zahrádkářskou kolonií) se můžete podívat na Vlašim zase trochu jinak. Zaryté odpůrce městských keší upozorňuji, že toto je MĚSTSKÁ MIKROKEŠ!<br />
<br />
<img src="http://img.geocaching.com/cache/large/2546faea-1ebb-461f-8289-0623e3891f93.jpg" /><br />
<br />
Zkuste se vcítit do kůže zahrádkářů pod vašima nohama, kterým vyrostlo nad hlavou to, u čeho stojíte. Na následujícím leteckém snímku vidíte, jak se to tu měnilo.<br />
<br />
<img src="http://i.picasion.com/pic80/398f38710f110c4342f9ab23ee87b03e.gif" /><br />
<br />
A teď k lovu. Jedná se o mikrokeš volně přístupnou, magnetickou. Hodně štěstí při lovu a pozor na mudly. Bývá jich tu jak máku.
<p>Additional Waypoints</p>P07H182 - Parkoviště<br />N 49° 42.039 E 014° 54.401<br /><br />R07H182 - Výhled na Vlašim<br />N 49° 42.044 E 014° 54.409<br /><br />


Code: GC6CTD2
ShortDescription: <h2><span style="color:#ff0000;">Úvod k sérii OCh - O Chilli</span></h2>
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=ce6afb4f-7c96-4e63-80cf-e7183a20dee9
Hints: svodidla prvni
LongDescription:
<p>Po dlouhých měsících příprav, hledání vhodných textů, překopávání listingů... a hlavně několikerém výběru vhodné lokality je tu konečně naše první série. Série je rozesetá po okrese Blansko a přilehlých lokalitách.</p>
<p>Proč zrovna <span style="color:#ff0000;">Chilli</span> tématika? Chilli nám chutná, sami začínáme pěstovat v malém tuto v posledních letech rozšiřující se plodinu i v našich většinou domáckých podmínkách. Z vlastních zkušeností víme, že stejná odrůda pěstovaná v různých podmínkách může nejen vypadat, ale i chutnat rozdílně podle toho, jak byla pěstěna. Třeba začnete stejně jako my jednou kytkou a pak následně další rok dalšími... nebo prostě přečtete lisitngy, vyluštíte, odlovíte a zapomenete. Rozhodnutí je na vás.</p>
<p>Série neobsahuje žádná bonusová čísla, takže ji můžete lovit z kteréhokoli směru. Většina šifer se dá luštit z pohodlí domova, takže záleží na vás, jakou cestu odlovu zvolíte. Ke skrýším se chovejte slušně a poctivě po nálezu zamaskujte, ať série dlouho vydrží.</p>
<p>Doufáme, že si užijete minimálně vlastní odlov série. Pište prosím vyjádření k celé sérii v TOMTO logbooku, u ostatních keší jen extra zážitky s daného odlovu :-) Přejeme příjemnou zábavu při zdolávání!</p>
<p>PS: Děkujeme všem, kteří nám poskytli svoje texty, které jsme použili.</p>
<hr />
<p>Finálku najdete na <img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/8a6052a1-d4c2-4f00-aa81-3b17488155ea.jpg" alt width="330" height="330" /></p>
<p><span style="color:#ff0000;">Pohybujete se u frekventované silnice, DBEJTE NA SVÉ BEZPEČÍ! Hledejte plechovou pixlu. Nevkládejte kinderšrot, jen CWG a cestovatele.</span></p>
<hr />
<p> </p>
<img src="https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Do_not_edit.jpg/120px-Do_not_edit.jpg" /><br />
Pro hledače našich krabic máme připravenu malou odměnu, limitovaná edice cwg v počtu 50 ks za 40 nálezů našich krabic, jeden nick = 1 cwg.<br />
<img src="http://cwg.gcm.cz/img/wgo00224-1.jpg" />
<p>Additional Waypoints</p>FN6CTD2 - Final Location<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br />cache<br />


Code: GC71RHC
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=27da29af-78b9-40cb-9262-4aa7ecb8e952
Hints: Parez Stump
LongDescription:
<p style="text-align:justify;"><strong>V Československu existoval přísně utajovaný telefonní systém. Jeho ústředny byly umístěny v obrovských bunkrech. K jednomu z těchto podzemních bunkrů bych vás rád přivedl touto keší. Jde o ojedinělou technickou zajímavost, o které ví však málokdo.</strong></p>
<p style="text-align:justify;">Od začátku 50. let vojenští stratégové předpokládali, že přes Československo musí přejít válečný konflikt. Existovalo ale jedno slabé místo a tím byla komunikace.</p>
<hr />
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/e3b65179-87b1-4a20-83eb-766c18d297d3_l.png" style="width:600px;height:420px;" /></p>
<hr />
<p style="text-align:justify;">V případě války by musela komunikovat nejenom armáda, ale i státní správa nebo složky civilní obrany. Velká část komunikace by tak byla závislá na telefonních linkách, jenže právě v tomto byl velký problém. Ještě v 50. letech vedla většina telefonních linek centry velkých měst. Stačil by tak jeden dobře mířený zásah a nikdo by se už nikam nedovolal. Postupně se jako nejjednodušší řešení ukázalo zkrátka velká města obejít. K tomu sloužila síť známá jako Národní kabelový okruh. Tato síť nejen obcházela velká města, ale její součásti byly v objektech, které by přežily i jaderný útok. Postupně tak vznikaly kabelové okruhy třeba kolem Brna, Prahy nebo <strong>Olomouce</strong>.</p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/103f0e35-b805-4192-8174-fefab4996818_l.png" style="width:640px;height:357px;" /></p>
<p style="text-align:justify;">V Československu se zkrátka začalo kopat kolem měst a postupně vznikly stovky kilometrů kabelových kanálů. V krajině tak vznikla řada zajímavých objektů, které měly různou podobu a sloužily k různým účelům. Mohlo jít o křížení jednotlivých tras, mohlo jít o napojení jednotlivých měst nebo šlo pouze o servisní vstupy.</p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/939a1def-f3cb-4b5c-aba2-863c96af198f_l.png" style="width:600px;height:304px;" /></p>
<p style="text-align:justify;">Celý systém měl ale jeden malý problém. V krizi by byla používána jak klasická telefonní síť, tak i různé tajné telefonní sítě, ale i třeba vysílací systémy. Lidé s telefonem se s lidmi s vysílačkou museli nějakým způsobem domluvit a to i v případě, že by kolem zuřila válka. Právě proto byly od konce 60. let budovány tzv. <strong>záložní zesilovací stanice</strong>. Jedná se vlastně o masivní bunkry, ve kterých se sbíhají jednotlivé typy komunikace. Tyto bunkry odolají přímému zásahu. Počítalo se s tím, že v nich posádka musí vydržet až 10 dnů bez pomoci zvenčí. Jeden takový bunkr máme i u nás, pár kilometrů od Olomouce, u obce Mrsklesy, ke kterému by vás měla tato keš dovést.</p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/fb32f290-62be-4a8c-8b4f-1f69ac6dab8f_l.png" style="width:600px;height:221px;" /></p>
<p style="text-align:justify;">Okolo těchto objektů se v okolních vesnicích vyprávěly legendy. V praxi šlo ale vlastně "jen" o jednu obří zodolněnou telefonní ústřednu. Podobných objektů bylo v socialistickém Československu celkem 7.  Provoz v nich zajišťovaly společně státní radiokomunikace a armáda. U žádného z objektů nechybělo rozsáhlé anténní pole. Připraveny byly ale i záložní antény. Zesilovací stanice byly dimenzovány na jaderný výbuch v přímé blízkosti. Nedaleko nás by tedy mohla vybouchnout atomová zbraň a v této budově bychom to měli bez problému přežít.</p>
<hr />
<p style="text-align:justify;">Pojďme si říct něco o zesilovací stanici u obce Mrsklesy, nedaleko hranic s vojenským výcvikovým prostorem Libavá, u které se nachází tato keš.</p>
<p style="text-align:justify;">Ve zdejším areálu bychom našli například administrativní budovu, kasárny, kuchyně, jídelny, garáže a další technická zázemí. To nejzajímavější však najdeme pod zemí.</p>
<p style="text-align:justify;"><span style="text-align:justify;">Celý objekt má 7 pater, které dohromady tvoří malé podzemní město. Všechny patra objektu propojuje schodiště. Za dekontaminační smyčkou byla ošetřovna. Největší část pochopitelně zabíraly komunikační technologie. Stále zde najdeme třeba zbytky obřích telefonních ústředen a dalších technologií, které by umožňovaly komunikaci ve válečných podmínkách. Všude narazíme na vnitřní rozhlas, telefony a další komunikátory. Pohyb každého člena personálu, natož jakékoliv další osoby, byl přísně monitorován. Z hlavní kanceláře bylo možné kontrolovat pohyb osob po celém objektu.</span></p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/c494c94a-16a4-4c17-88c8-268435713f66_l.png" style="text-align:center;width:600px;height:293px;" /></p>
<p style="text-align:justify;">Všechno tu bylo velmi precizně připraveno na válku. Počítalo se s tím, že posádka objektu musí nejméně 10 dní přežít a pracovat a to za jakékoliv situace. V podzemí byly nejenom ložnice, ale i jídelny, kuchyně, sklady nebo ošetřovna. Po oněch 10 dnů by zde posádka prakticky bydlela. V "pokojích" nechybělo dřevěné obležení a sektorový nábytek. V kancelářích na vás doslova dýchnou 80. léta. Na svou dobu byly kanceláře zařízeny opravdu velmi luxusně. Plakátky a záclonky by potom dodávaly alespoň zdání normálnosti a to v případě, kdyby  byla venku už jen nukleární poušť. </p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/fa3d4b17-53c6-40c3-9c7f-d5cc3d0beba9_l.png" style="text-align:center;width:600px;height:308px;" /></p>
<p style="text-align:justify;">Zesilovací stanice musela fungovat naprosto samostatně. Nemohla proto chybět technika, která by udržela celý objekt v chodu i ve chvíli, kdyby už okolní svět neexistoval. Elektrorozvodna měla dokonce i svůj velín.</p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/43378c98-db27-4b9d-97ca-a72cc375247f_l.png" style="width:600px;height:296px;" /></p>
<p style="text-align:justify;">Zdejší diesel agregáty jsou ukázkou výkonu, kterým byste mohli napájet menší město. Není se co divit, diesel agregáty typu Buzuluk Komárov jsou totiž původně určeny pro lodě, takže by vlastně menší město opravdu napájet uměly.</p>
<hr />
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/a4d47d57-6746-4aa1-b2b3-8dc7cf85798f_l.png" style="width:600px;height:302px;" /></p>
<hr />
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/a8d0bef0-6450-4545-8cd3-40b28e1261c2_l.png" style="width:600px;height:301px;" /></p>
<hr />
<p style="text-align:justify;">Československo se připravovalo na válečný konflikt, který měl většinu Evropy srovnat se zemí. Připraveny tak byly i komunikace. Otázkou však ale je, jestli by nakonec vůbec zbyl někdo, kdo by jejich prostřednictvím vlastně komunikoval.</p>
<hr />
<p style="text-align:justify;"><strong>Upozorňuji, že do areálu je vstup zakázán. Jednalo se o přísně utajované místo. Dnes se v areálu nachází skladiště.</strong></p>
<hr />
<p style="text-align:justify;"><strong>Keš:</strong></p>
<p style="text-align:justify;"><strong>Krabička je umístěna bezprostředně vedle onoho bunkru. Od schránky nečekejte nic extra, jedná se o klasickou lock lock krabičku velikosti regular. Buďte prosím obezřetní, keš se nachazí kousek od frekventované komunikace. Po odlovu keš pečlivě zamaskujte. Děkuji.</strong></p>
<hr />
<p><em>Zdroj:</em></p>
<p><em>https://www.stream.cz/prisne-utajovana-mista/10012036-tajna-telefonni-sit</em></p>
<p><em>Líčení mého kamaráda a vzpomínky jeho příbuzných</em></p>

<p>Additional Waypoints</p>0171RHC - Parking<br />N 49° 35.855 E 017° 24.331<br />Alespon bezpecne odstaveni vozidla <br />


Code: GC75FFG
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=ff16dce6-1d13-4ffd-8b5d-cf283f9accbc
Hints: Odemkni a otvirej proti smeru hodinovych rucicek.
TravelBugs: <BR>Freezing Geocoin (id = 3262647, ref = TB3Z9VK)
LongDescription:
<p class="MsoNormal" style="background:white none repeat scroll 0%;margin-bottom:12pt;-moz-background-clip:initial;-moz-background-origin:initial;-moz-background-inline-policy:initial;"><span style="background:white none repeat scroll 0%;-moz-background-clip:initial;-moz-background-origin:initial;-moz-background-inline-policy:initial;">Zamilovaný<span class="apple-converted-space"> </span>hájek, neboli Zamilec (který je několik desítek metrů dál-viz waypoint. Bohužel keš v této podobě až sem umístit nemůžeme... ), je vlastně suchá retenční nádrž říčky Ponávky (technické podrobnosti např. na stránce www.kafelanka.cz</span><a href="http://www.kafelanka.cz/mista/retencka.php"></a><span style="background:white none repeat scroll 0%;-moz-background-clip:initial;-moz-background-origin:initial;-moz-background-inline-policy:initial;">) a využívána je především k rekreaci. Je zde baseballové hřiště a taky snad nejstarší brněnská lokalita pro sjezd a freeride na horských kolech.</span><br />
<span>Přestože je hájek známý jako vyhledávaná lokalita pro "randění", oblast bývalého Dolního rybníka, na které se dnes nachází baseballové hřiště, slouží jako retenční nádrž. Když by z této strany přišla povodeň, osud Brna by měl v rukou právě  Zamilovaný hájek.</span></p>
<p class="MsoNormal"><br />
Keš je na úvodních souřadnicích. Než se k ní ale dostanete, je potřeba získat k jejímu srdci "klíč"… Ten najdete nedaleko..6 m, azimut 200 st.<br />
A nezapomeňte si číslo poznačit jako bonusové...časem se vám bude hodit ;-)</p>
<p class="MsoNormal" style="background:white none repeat scroll 0%;margin-bottom:12pt;-moz-background-clip:initial;-moz-background-origin:initial;-moz-background-inline-policy:initial;"></p>
<br />
<div style="text-align:center;"><img alt="TATO KRABIČKA VZNIKLA Z PANÁKU BLÍŽE NESPECIFIKOVANÉHO OBSAHU, KTERÝ MI BYL DAROVÁN NA EVENTU GC7CTQQ VÁNOCE NA ZELNÁKU 2017 MARTULÍM A NEONKOU A JE DŮKAZEM, ŽE I Z PETKY JDE VYROBIT KRÁSNÁ KEŠ. POKUD UVNITŘ NAJDEŠ, NEZAPOMEN SI OPSAT BONUSOVÉ ČÍSLO.." src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/d706a8d7-aa80-44f4-b5f2-0113e1625845.jpg" style="width:730px;height:100px;" /><br /></div>

<p>Additional Waypoints</p>0175FFG - Zamilec<br />N 49° 14.719 E 016° 35.463<br />Zde je vstup do Zamilce. Bohužel keš (v této podobě) až sem umístit nemůžeme...<br />FN75FFG - GC75FFG Final<br />N 49° 14.802 E 016° 35.360<br /><br />


Code: GC75G6Y
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=75ffda0d-aa8a-4f45-bf9b-e90f7dfbc388
Hints: parez
LongDescription:
<p>Přírodní památka o rozloze 17,53 ha.</p>
<p><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/b9b86071-a935-4e58-8505-7914b2033b11.jpg" alt width="629" height="350" /></p>
<p>Jedná se o ojedinělou lokalitu slatinných mokřadů a luk se dvěma rybníky a s výskytem zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů. Významný je výskyt chráněných druhů obojživelníků a ropuchy obecné, která má v rybnících své trdliště.</p>
<p>Dále se zde vyskytuje skokan hnědý a čolek horský, dobré populační hustoty dosahuje rak říční. Ze vzácnějších ptáků byl pozorován bramborníček hnědý, čížek lesní, sedmihlávek hajní a cvrčilka zelená. Je zde pramenný úsek Rozsečského potoka. Tato oblast byla vyhlášena přírodní památkou v roce 1986.</p>
<p>Důvodem ochrany jsou mokřadní louky, které tvoří útočiště obojživelníků.</p>
<h4><span style="color:#ff6600;background-color:#000000;">Zvažuj dobře, kde zaparkuješ své vozidlo, abys nepopudil místní obyvatele. Zároveň dbej na svoji bezpečnost, pokud zvážíš cestu kolem hlavní silnice - přece jen je tu celkem hustý provoz! Při pohybu po přírodní památce se chovej prosím kultivovaně, jak se na takové místo sluší. Budeme rádi za každou fotku místní fauny a flóry.</span></h4>
<p> </p>
<p>Už stačí jen drobný výpočet a keš je vaše :-)</p>
<p>Tvým úkolem bude najít ceduli, která mimo jiné obsahuje text <em>"Olešnický potok 1A, nádrž č. 2: Cukl"</em>. Na prvním řádku jsou 2 trojčíslí ve tvaru <strong>ABC CDB</strong>.</p>
<p>N 49° 3(C).0(D-C)(A+C)'</p>
<p>E 016° 2(B).(C+B)(B)(A)'</p>
<p>A+B+C+D=prvočíslo</p>
<p>Krabka se nachází za hranicí PP. Pozor na houbaře, kterými se tu v okolí v sezóně jen hemží.</p>
<img src="https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Do_not_edit.jpg/120px-Do_not_edit.jpg" /><br />
<p>Pro hledače našich krabic máme připravenu malou odměnu, limitovaná edice cwg v počtu 50 ks za 40 nálezů našich krabic, jeden nick = 1 cwg.</p>
<img src="http://cwg.gcm.cz/img/wgo00224-1.jpg" /><br />
<p>předpověď počasí<br />
<img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_0den.png" border="0" /> <img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_1den.png" border="0" /> <img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_2den.png" border="0" /> <img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_3den.png" border="0" /><img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_4den.png" border="0" /><img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_5den.png" border="0" /><img src="http://www.meteopress.cz/pictures/pp_cr_6den.png" border="0" /></p>

<p>Additional Waypoints</p>0175G6Y - pristup/access<br />N 49° 31.211 E 016° 26.836<br />tudy k rybníku od silnice<br />0275G6Y - pristup/access<br />N 49° 31.253 E 016° 27.427<br /><br />FN75G6Y - Final Location<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br />finale<br />


Code: GC781VF
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=5425909d-b413-4ccb-8e68-0b5fa5c1132d
Hints: Parez/Stump
TravelBugs: <BR>Danonek's Holiday Ammo Can (id = 7223475, ref = TB888D8)
LongDescription:
<p>Asi od roku 1930 se stávají Hrotovice díky své poloze a krásnému okolí poměrně známým letoviskem, kam dojíždí stále více letních hostů. V roce 1937 například navštívilo městečko 131 letních hostů, z toho 81 ze zahraničí, především z Rakouska.</p>
<center><img src="http://img.geocaching.com/cache/large/109ae0d1-f8bf-455f-a9c9-174b8291778d.jpg" /> <img src="http://img.geocaching.com/cache/large/b4f1bbc2-16fb-4563-9546-3eb1855b8358.png" /> <img src="http://img.geocaching.com/cache/large/01dca499-2f24-48f8-a0ce-75c116b3bff7.jpg" /> <img src="http://img.geocaching.com/cache/large/c9c3e7d5-e0ad-4762-8f54-73ae25814161.jpg" />
<p>Tenkrát</p>
</center>
<p>Na počátku 50.let se Hrotovicím začal vracet charakter letoviska. Tentokrát již nešlo o soukromé pobyty, ale o podnikovou rekreaci a letní dětské tábory. Do táborů a na koupaliště byly zavedeny elektrika a telefon. Konaly se zde různé zábavné akce pod širým nebem - koncerty, taneční zábavy, "benátské noci".</p>
<p>Ve druhé polovině 70. let byla provedena rekonstrukce koupaliště. Kvalita vody v přírodním koupališti se stává limitujícím faktorem využití ke koupání. Dochází k útlumu rekreačního účelu lokality.</p>
<p>V jarních měsících 2002 bylo provedeno odbahnění Nových rybníků. Postupně dochází k rozvoji rodinné rekreace.</p>
<center><img src="http://img.geocaching.com/cache/large/6bd62f3a-89e7-40bd-a624-312bb0dfaf4e.jpg" /> <img src="http://img.geocaching.com/cache/large/b4902649-8bbb-4ca8-a19f-57bdb1415681.jpg" /> <img src="http://img.geocaching.com/cache/large/a9a3ea12-491f-4165-b52d-8b0b1dcb5198.jpg" /> <img src="http://img.geocaching.com/cache/large/b814d6dc-1dee-4ee1-beb6-13474e245564.jpg" />
<p>Nyní</p>
</center>
Zastupitelé města Hrotovice se rozhodli využít možnost zlepšení kvality vody v přírodním koupališti pomocí bioenzymatického materiálu PTP Plus. Jedná se o směs přírodních kultivovaných spór, enzymů a živin, které jsou nutné pro činnost mikroorganismů. Výsledkem působení přípravku je rozklad organických usazenin na dně a ve vodním sloupci a omezení výskytu nežádoucích řas a sinic. Uvedené ošetření přírodního koupaliště je důležité pro zajištění kvality vody a její nazávadnosti po celou letní sezónu. Přípravek obsahuje pouze kmeny spór, které se běžně vyskytují v přírodě a je zdravotně zcela nezávadný!. V jarních měsících byla v areálu koupaliště provedena oprava betonových i travnatých břehů včetně brouzdaliště, kde je nainstalována i nová ohrádka. Byla zakoupena dětská vodní skluzavka a skokanské prkno. Postupně probíhají rekonstrukce laviček a plánuje se zprovoznění velké skluzavky.<br />
<br />
<p>"Z knih Hrotovice a Zpravodajů města."</p>
<br />
<font color="blue"><b>Jak na keš</b></font><br />
<font color="blue"><b>00. Parkoviště N 49° 05.804 E 016° 04.401</b></font><br />
<font color="blue"><b>01. Rozcestník N 49° 05.816 E 016° 04.392</b></font><br />
Krátkou procházku okolo Nových rybníků zahájíme na parkovišti. Na začátku parkoviště je turistický rozcestník, na něm přečtete údaj o vzdálenosti k odbočce na zříceninu Rabštejna A<br />
<font color="blue"><b>02. Lávka N 49° 05.627 E 016° 04.463</b></font><br />
Od parkoviště jdeme po asfaltové cestě podél rybníka ke koupališti. Mezi oběma rybníky je lávka. Pod ní se nachází propusť mezi rybníky. Je zde vidět betonovou část, kde směrem k prvnímu rybníku vyčnívají špičaté bloky. Jejich počet je B<br />
<font color="blue"><b>03. Skluzavka N 49° 05.597 E 016° 04.498</b></font><br />
Pokračujeme dále ke koupališti. Zde vidíme dětskou skluzavku. Na zábradlí visí Provozní řád, který má XX pokynů. Ciferací získáte hodnotu C<br />
<font color="blue"><b>04. Můstek N 49° 05.550 E 016° 04.513</b></font><br />
Nalevo vidíme volejbalové hřiště a skokanský můstek. Na tarasu před ním jsou žebříky pro výstup z vody. Jejich počet je číslo D<br />
<font color="blue"><b>05. Přepad N 49° 05.551 E 016° 04.364</b></font><br />
Od hřiště přejdeme po kraji lesa k přepadu (pozor, občas dost klouže). Lávka přes přepad má zábradlí. Počet všech svislých sloupků celého zábradlí po obou stranách je E<br />
<font color="blue"><b>06. Schody u stavidla N 49° 05.563 E 016° 04.363</b></font><br />
U stavidla schodiště směrem k čističce. Počet dřevěných nášlapů schodiště je F<br />
<br />
<font color="blue"><b>FINAL N 49° 05.CA(C-B-D) E 016° 04.(E-A)(B-D)(F-11)</b></font>
<p>Additional Waypoints</p>00781VF - Reference<br />N 49° 05.804 E 016° 04.401<br /><br />01781VF - Reference<br />N 49° 05.816 E 016° 04.392<br />Na začátku parkoviště je turistický rozcestník, na něm přečtete údaj o vzdálenosti k odbočce na zříceninu Rabštejna   A<br />02781VF - Reference<br />N 49° 05.627 E 016° 04.463<br />Mezi oběma rybníky je lávka. Pod ní se nachází propusť. Je zde vidět betonovou část, kde směrem k prvnímu rybníku vyčnívají špičaté bloky. Jejich počet  je B<br />03781VF - Reference<br />N 49° 05.597 E 016° 04.498<br />Na koupališti vidíme dětskou skluzavku. Na zábradlí visí Provozní řád, který má XX pokynů Ciferací získáte C<br />04781VF - Reference<br />N 49° 05.550 E 016° 04.513<br />Nalevo vidíme volejbalové hřiště a skokanský můstek. Na tarasu před ním jsou žebříky pro výstup z vody. Jejich počet je číslo D<br />05781VF - Reference<br />N 49° 05.551 E 016° 04.364<br />Od hřiště přejdeme po kraji lesa k přepadu (pozor, občas dost klouže). Lávka přes přepad má po obou stranách zábradlí. Počet všech svislých sloupků celého zábradlí je E<br />06781VF - Reference<br />N 49° 05.563 E 016° 04.363<br />U stavidla schodiště směrem k čističce. Počet dřevěných nášlapů schodiště je F<br />FN781VF - Final Location<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br /><br />


Code: GC7DTGB
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=371b8701-0277-4b35-9231-c1aa3f43e81e
LongDescription:
<a href="https://www.jigidi.com/jigsaw-puzzle/GXOXTCNM/BILA-TMA-GEOCACHING"><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/9d70a0e5-65eb-4a50-9003-01c8038b0da6_l.jpg" alt="Puzzle" border="0" /></a>
<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7FXT7
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d74ddc00-c183-4e66-99d5-d6cfb0d0f4aa
LongDescription:
<center><img src="http://imgcdn.geocaching.com/cache/large/12b264c7-56fb-4f2c-9898-6a634f0f0f79.jpg" width="200" height="120" /></center>
<div><br />
<p>Každý rok má 365 dní (některý o jeden DEN víc) a každý DEN se něco přihodí. Pro někoho obyčejný, všední DEN, může být třeba pro vás velmi významný. Je DEN, kdy jsme se narodili, DEN, kdy je nám smutno nebo DEN, kdy se naopak radujeme. DEN, kdy svítí slunce, DEN, kdy prší, DEN, kdy se objevila duha nebo DEN, kdy padala hvězda. DEN dětí, DEN žen, DEN mužů, ale i DEN, kdy mluvíme jako piráti.<br /></p>
<p>Řekli jsme si, že občas vybereme DEN, KDY…a vy už si najdete ten svůj. Snad se budete u naší série dobře bavit.<br /></p>
</div>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/7b2499ee-cd3f-4965-9bfb-3e60a38fbdfc_l.jpg" width="230" height="150" /></center>
<br />
<br />
<p>Dnes <b>(6.ledna)</b> je DEN, KDY slavíme svátek Tří králů - Kašpara, Melichara a Baltazara.<br />
Ani jsme se nenadáli, prožili jsme vánoční svátky, přehoupl se Nový rok a už tu máme svátek Tří králů a tím také končí pro většinu z nás doba vánoční. Proto bývá zvykem tento den odstrojovat vánoční stromek, sklízet betlém a další vánoční výzdobu.<br />
<br />
Tento den s sebou přináší řadu historických tradic. Nejznámější českou tradicí, která přetrvala dodnes, je koleda a psaní iniciál a letopočtu křídou nad dveře. Někteří lidé si myslí, že písmena K, M a B označují jména jednotlivých králů, ve skutečnosti jsou však zkratkou latinského nápisu „Christus mansionem benedicat“ – Ať Kristus požehná tomuto domu.<br />
<br />
Dodnes děti převlečené za Tři krále v dlouhých bílých košilích a s papírovými korunami (a také se začerněnou tváří třetího krále), chodí dům od domu, zpívají koledy a označují domy křídou. Za svou koledu a přání štěstí, zdraví a dlouhých let dostávají odměnu, která v dnešní době putuje v rámci oficiální sbírky na dobročinné účely.<br />
<br />
My jsme pro vás na dnešní den připravili něco úplně jednoduchého.<br /></p>
<div>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/28fe76a0-0984-4dcd-9f15-2276582e225d_l.jpg" width="300" height="237" /></center>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/439eaf1a-e92a-47c0-a821-abf5d7f78e5b_l.jpg" width="284" height="250" /></center>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/ab1a3c6a-9254-439e-b3b7-fdbf01e8fecd_l.jpg" width="261" height="261" /></center>
</div>
<br />
<br />
<div>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/60ca6fbc-d1f4-4629-b09a-3bed28271bb5_l.jpg" width="130" height="215" /></center>
<br />
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/ab197f5b-4466-4ca3-9b39-8bb6a76361e2_l.jpg" width="180" height="117" /></center>
<br />
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/bd70b93a-c19b-424a-a8eb-edcc48d31bbf_l.jpg" width="160" height="132" /></center>
</div>
<div align="center" style="font-size:20px;font-weight:bold;"><font color="black"><br />
N 48°59.KAŠPAR MELICHAR BALTAZAR<br />
E 017°27.KADIDLO ZLATO MYRHA</font></div>
<div align="center" style="font-size:20px;font-weight:bold;"><font color="red"><br />
KÓD K ZÁMKU JE 957</font></div>
<br />
<br />
<center><a href="http://geocheck.org/geo_inputchkcoord.php?gid=6291291221b8aaf-af62-42a5-a9b1-d4abcfdb5141"><img src="http://geocheck.org/geocheck_small.php?gid=6291291221b8aaf-af62-42a5-a9b1-d4abcfdb5141" title="Zkontrolujte Vaše řešení" border="0" /></a></center>

<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7FYWW
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=89bd3991-1d77-46e6-875d-0143e7b6ed1c
Hints: AHON
LongDescription:
Na ulici u Kapličky v Olomouci na Nových Sadech se nachází zapomenutá kaplička z roků 1772. Kdysi dávno v těchto letech se na těchto místech nacházelo jen pole a pár baráčků. Teď v dnešní době už je kaplička obklopená rodinnými domy a také obydleným sídlištěm. Proto jsem jí chtěl tímto alespoň trochu připomenout. 

Ke keši: 

Došel jsi ke kapličce. Na proti kapličce nejdeš lampu, která má pětimístné číslo 10***. Na puvodnich souřadnicích N 49° 34.458 E 017° 15.332 keš není. 

Finální souřadnice spočítáš následovně: 

Po odečtení z původní souřadnice N ..... 458 - poslední trojčíslí z lampy = výsledek, 
vysledek + 223 = A 
E ..... 332 - poslední trojčíslí z lampy = vysledek, 
vysledek + 356 = B

 Finální souřadnice jsou: 
N 49° 34. A E 017° 15. B


Additional Waypoints


Code: GC7G2ZW
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=f5a81359-8f32-4c06-b260-11fb4e1b55da
LongDescription:
<div style="-bottom:5px;background-color:#8fbc8b;padding-left:5px;padding-right:5px;color:#00000;padding-top:5px;">
<div style="padding-bottom:5px;padding-left:5px;padding-right:5px;padding-top:5px;">
<fieldset>
<div style="padding-bottom:5px;padding-left:5px;padding-right:5px;font-size:13px;padding-top:5px;">
<p style="text-align:center;"><br />
<span style="font-size:26px;"><span style="color:#660000;"><strong><span style="font-size:36px;">GEOLOGIE  PODBLANICKA</span><br />
<br />
<img alt src="https://s7.postimg.org/yc3lw6a2z/earthcache_Logo.png" style="width:200px;height:200px;" /><br />
<br />
<img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/8a55bc1e-714a-484f-a5a6-d1beaf57ce89.jpg" style="width:600px;height:413px;" /></strong></span></span></p>
<hr />
<p><span style="font-size:14px;"><span style="font-size:16px;"><strong>More a nic nez more</strong></span> - 1 miliarda - 450 milionu let (starohory az cast prvohor)</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Na morskem dne se ukladalo velke mnozstvi jiloviteho a pisciteho materialu (sedimentu) <br />
prinaseneho rekami z pevniny.Eroze na kontinentech dosahovala v te dobe extremni miry,<br />
protoze povrch sousi dosud nechranila zadna vegetace.Morske sedimenty se ukladaly <br />
do vrstev az nekolik kilometru silnych.</span></p>
<p style="text-align:center;"><br />
<span style="font-size:14px;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/2f2dc418-0e2f-4d42-9876-0c67110decb4.jpg" style="width:600px;height:334px;" /></span></p>
<p><span style="font-size:14px;">V puvodni podobe se do soucasnosti na uzemi geoparku nedochovaly zadne horniny,<br />
ale za pusobeni velkych tlaku a vysokych teplot z nich vznikly premenene horniny, ktere<br />
jsou vsude kolem nas.Starohorni piscite a jilovite morske sedimenty byly v mladsi casti <br />
prvohor premeneny na pararuly.Dnes si je muzete prohlednout napriklad ve Vlasimskem <br />
zameckem parku nebo jako skalni vychozy nad rekou Sazavou.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Ortorula, kterou je tvoren vrch Velky i Maly Blanik, vznikala tez v tomto obdobi.Na rozdil<br />
od pararul vznika ortotula premenou starych hornin zuloveho slozeni.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Horniny z tohoto obdobi ve venkovni expozici:</span></p>
<ul>
<li><span style="font-size:14px;">Biotiticka pararula </span></li>
<li><span style="font-size:14px;">Krystalicky vapenec</span></li>
<li><span style="font-size:14px;">Ortorula </span></li>
</ul>
<p><span style="font-size:14px;"><span style="font-size:16px;"><strong>Velehory, tropy i pouste</strong></span> - 390-290 milionu let (prvohory-karbon,perm)</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Kolize pevnin v prubehu utvareni Pangey byla provazena tzv. variskym vrasnenim, pri<br />
kterem vznikla rozsahla pohori dosahujici nejspise znacnych nadmorskych vysek <br />
srovnatelnych s dnesnim Himalajem.Pohori v prubehu dalsich milionu let zmizelo-odnesla<br />
je voda a vitr.Nyni na vetsine uzemi geoparku vidime pouze zaklady techto velehor.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">V te dobe se oblast Ceskeho masivu nadlouho stava sousi.Mezi mizejicimi hrebeny<br />
variskeho pohori vznikaly melke jezerni panve,k nimz patri take Blanicka brazda.<br />
Do jezer byl z horprinasen material ze zvetralych hornin,vulkanicky popel a v<br />
mocalech a raselinistich tropickehoklimatu se tvoril zaklad budouciho cerneho uhli,<br />
ktere bylo tezeno napr. nedaleko obce Chobot u Vlasimi.</span></p>
<p style="text-align:center;"><br />
<span style="font-size:14px;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/8b5b6791-19c2-4084-a8bb-15b30ec1bdcd.jpg" style="width:600px;height:411px;" /></span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Vznik prvohornich velehor doprovazely rozsahle intruze roztaveneho magmatu,<br />
ze ktereho vevelkych hloubkach pod zemskym povrchem utuhly zuly.<br />
Eroze a a odnos hornin v prubehudalsich milionu let zpusobily,ze dnes zuly muzeme<br />
potka tna rade mist kolem nas.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Horniny z tohoto obdobi ve venkovni expozici:</span></p>
<ul>
<li><span style="font-size:14px;">Serpentinit</span></li>
<li><span style="font-size:14px;">Piskovec</span></li>
<li><span style="font-size:14px;">Biotiticky granodiorit</span></li>
<li><span style="font-size:14px;">Porfyricky granodiorit</span><br />
 </li>
</ul>
<p><span style="font-size:14px;"><strong><span style="font-size:16px;">Nadvlada dinosauru a snizovani velehor</span> - </strong>252-66 milionu let (druhohory)</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Z tohoto dlouheho obdobi v geoparku Kraj blanickych rytiru chybi horninovy zaznam<br />
a konkretni informace o geologickych procesech.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Jizni cast Ceskeho masivu kontinualne stoupala.Vyzdvih byl spolecne s intenzivnim<br />
zvetravanim,casto v tropickych podminkach, pricinou extremnich eroznich procesu.<br />
Kridove usazeniny, jinde hojne, se zde zachovaly jen vyjimecnev severni casti<br />
Blanicke brazdy mimo uzemi geoparku.<br />
<br />
<span style="font-size:16px;"><strong>Divoke tretihorni reky</strong></span> - 66-2,6 milionu let (tretihory)</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Predchudkyne reky Sazavy protekala tez severozapadnim smerem,ale az k dnesnimu<br />
Berounu a pres Rakovnicko proudila do podkrusnohorskych jezernich panvi.<br />
Vltava v te dobe smerovala k jihu do Dunaje.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">V mladsi casti tretihor nebyla jeste vytvorena dnesni ricni udoli.Sazava,Blanice<br />
i dalsi toky proudily plochou krajinou.Reky mely charakter melkych divocicich toku<br />
s mnoha navzajem se propletajicimi koryty,ktere za povodni prinasely piscity a<br />
sterkovity material.<br />
<br />
<span style="font-size:16px;"><strong>Doby ledove</strong></span> - 2,6 milionu let - soucasnost (ctvrtohory)</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">V prubehu ctvrtohor reky a potoky vytvari dnesni krajinu s hlubokymi udolimi,<br />
jakym je napriklad udoli Sazavy.</span></p>
<p><span style="font-size:14px;">Doklady chladneho ctvrtohorniho klimatu muzeme jeste najit v podobe akumulaci<br />
sprasovych hlin.Tyto sedimenty vznikly v prubehu dob ledovych z prachu vyvateho<br />
vetrem z plani chranenych pouze sporou vegetaci.V omezenych plochach se <br />
sprase vyskytuji ve Vlasimi u Cechova, kde dosahuji mocnosti do 8 metru.</span></p>
<hr />
<p><span style="font-size:16px;"><strong>Otazky pro uspesne zalogovani Found it</strong><br />
<br />
<span style="font-size:14px;"><strong>1)</strong> Z listingu zjistete kterou horninou je tvoren vrch Velky Blanik.<br />
<strong>2)</strong> Vlastnimy slovy popiste rozdil mezi Pararulou a Ortorulou.<br />
<strong>3)</strong> Po precteni listingu nebude problem odpovedet na otazku v ktere dobe se stal<br />
Cesky masiv sousi.<br />
<strong>4)</strong> V geoparku zjistete z jakeho lomu pochazi Porfyricky granodiorit,a na co se<br />
nejcasteji pouziva.<br />
<strong>5)</strong> Behem prohlidky geoparku najdete info tabuli a zjistete z ktere horniny byly zakladni<br />
kameny Narodniho divadla.Pochazely z Velkeho nebo Maleho Blaniku?<br />
<strong>6)</strong> Jako nepovinny ukol prilozte foto Vas a GPS v geoparku.<br />
<br />
<strong>Logy bez odeslanych odpovedi bez upozorneni mazu.</strong></span></span><br />
 </p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/5c945000-ffb2-4d1e-ae51-870b9a7a62ae.jpg" style="width:600px;height:171px;" /></p>
<p style="text-align:center;"><a href="https://info.flagcounter.com/C0Pu"><img alt="Flag Counter" src="https://s04.flagcounter.com/count2/C0Pu/bg_8FBC8B/txt_000000/border_CCCCCC/columns_8/maxflags_32/viewers_0/labels_1/pageviews_1/flags_0/percent_0/" style="border-width:0px;border-style:solid;height:64px;width:600px;" /></a></p>
</div>
</fieldset>
</div>
</div>


Code: GC7G4VM
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=52a3b41f-2d8d-40a3-99ed-f90eb4397fbc
Hints: Vse bude ve hre
TravelBugs: <BR>Prime Meridian Geocoin (id = 379795, ref = TBVH0C)
LongDescription:
Warcraft III: Reign of Chaos (česky lze podtitul přeložit jako Vláda chaosu) je počítačová hra vydaná společností Blizzard Entertainment v červenci 2002 ve Spojených státech amerických. Jedná se o třetí pokračování z fiktivního světa Warcraft.<br />
Obsahuje herní módy single-player a multiplayer. Hra se nese v duchu několika významných změn: jednou z nich je přechod do 3D grafiky. Dále přibyly dvě rasy, k základním rasám patří lidé a orkové, navíc jsou nemrtví a noční/temní elfové. Každá z těchto ras disponuje specifickými jednotkami a budovami, ne každá z nich má přímý protějšek u ostatních ras. Ve hře narostl oproti minulým dílům i větší počet kouzel.<br />
<br />
Třetí díl navazuje na konec datadisku ke druhému, ve využívání hrdinů. Každá rasa má 3 hrdiny:<br />
lidé - paladin, arcimág a horský král<br />
nemrtví - rytíř smrti, lich (nemrtvý mág) a pán děsu,<br />
orkové - prorok, pán mečů a náčelník Taurů,<br />
noční elfové - měsíční kněžka, strážce lesa a lovec démonů.<br />
<br />
Oproti předchozímu dílu se zde vyskytuje oživovací oltář ke vzkříšení padlých hrdinů. Novinkou jsou i tzv. creeps, neutrální bytosti, které útočí na každého, kdo se přiblíží. Za jejich zabití lze získat magické předměty a zkušenosti.<br />
<br />
Ke keši: Příběh je inspirován touto hrou .Cestou se potkáte z průvodcem, který vás ve hře provede od začátku do konce. Jedná se o wherigo s časovou náročností asi dvě hodiny. Délka trasy je přibližně 4km. Cestou k pokladu navštívíte několik zajímavých míst.Jedna stage je pravěpodobně v noci nedostupná.<br />
Hra vás nakonec ohodnotí nějakým počtem bodů pokud jich máte 10 splnili jste vše napoprvé správně.<br />
Počet bodů nijak neovlivní nalezení finále.<br />
Cartrige byla vytvořena za pomocí programu urwigo stažení <a href="http://www.wherigo.com/cartridge/details.aspx?CGUID=4050eea8-2739-4033-8dcb-eac28ac72c28">zde</a>
<p>Additional Waypoints</p>P07G4VM - start<br />N 49° 12.901 E 017° 37.808<br /><br />


Code: GC7GF83
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=49028e5a-f5f1-40ab-9e5d-b9337e43a9aa
Hints: Sypejte ptackum
LongDescription:
<p>Na úvodních souřadnicích kešku ani indicie nehledejte. Ale třeba sem můžete dojet vlakem nebo busem a vyrazit na výlet.</p>
<p>Při luštění ideálně použijte mapy.cz. Domorodci budou v mírné výhodě.</p>
<br />
<center><img src="https://img.geocaching.com/cache/large/4de2fabc-180c-4e29-8283-d5180069e488.jpg" width="320" height="310" style="border-width:1px;border-style:solid;" /><br /></center>
<br />
<p style="text-align:left;"></p>
<p>Kešku jsem dostala od rodiny k narozeninám. Luštit jsem musela v terénu a bez možnosti ověření, ale jsem dobrák od kosti, tak můžete bádat v teple domova a ještě si výsledek zkontrolovat.</p>
<p>GeoCheck funguje s tolerancí 30 metrů.</p>
<p style="text-align:center;"><a href="http://geocheck.org/geo_inputchkcoord.php?gid=62914504fe052dd-f23e-4262-b9d7-f8bffb7d660e" target="_blank"><img alt="GeoCheck.org" src="http://geocheck.org/geocheck_small.php?gid=62914504fe052dd-f23e-4262-b9d7-f8bffb7d660e" title="Zkontrolujte Vaše řešení" style="border-width:0px;border-style:solid;height:40px;width:150px;" /></a></p>
<br />
<p>Keška je přerostlá petka ve víceúčelové skrýšce pro údajně typickou seniorskou zábavu, můžete přinést i něco s sebou. Navíc vás čekají dvě malá překvápka. A nedaleko kešky je krásný výhled. Tak šťastný lov :-)</p>

<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7GFC3
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=908ba074-3bbe-4ca9-ae29-e2394f0c1f9c
Hints: akcival, akcitengam
LongDescription:
<p>                     </p>
<div>
<div>
<div>
<div class="mw-body">
<div class="mw-body-content">
<div class="mw-content-ltr" dir="ltr" lang="cs">
<div class="mw-parser-output">
<div>
<div>
<p>Kostelec na Hané je malé město s asi 3000 obyvateli, které leží necelých 5 km severozápadním směrem od města Prostějova. Historii má Kostelec bohatou. Již ve 14.století je zmiňován jako městečko, ovšem na povýšení na město si musel ještě několik set let počkat a to až do roku 1970. K cenným památkám patří kostel sv.Jakuba St. z poloviny 18.století a budova radnice z roku 1771, přestavěná v roce 1895 zhruba do dnešní podoby. V blízkosti Kostelce se nachází nejvyšší vrchol Hané Velký Kosíř(442 m.n.m.) a říčka Romže, pramenící nedaleko Konice.</p>
</div>
</div>
</div>
</div>
</div>
</div>
</div>
</div>
</div>
<p>                           <img alt src="http://g.denik.cz/59/22/kostelec-na-hane-sokolovna-sportovni-areal1703201610_denik-630.jpg" style="height:375px;margin:20px 30px;width:500px;" /></p>
<p>                           <img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/a6ee68ee-d5dc-4768-8d9e-178104295092_l.jpg" style="height:375px;margin:20px 30px;width:500px;" /></p>
<p>Při ukládání keše, respektujte prosím původní uložení! Pozor na zvýšený výskyt Mudlů!</p>


Code: GC7GHAD
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=fa0a3a2e-402c-4338-b75d-e87f2409ee31
Hints: duty parez 2 metry od cesty / hollow stump 2 meters from the way
LongDescription:
<strong>Vysoká Roudná, 660 m n. m.</strong>, patří mezi významné hraniční hory Nízkého Jeseníku. Vysílač umístěný na vrcholu je výrazným orientačním bodem.<br />
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/f058f3b3-ea79-46ce-8886-e208f48a0dac.jpg" /><br />
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/8659070c-3fd0-4aaa-b1fa-7279ebb558ee.jpg" /><br />
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/cdda5f25-b5b6-41c3-9999-2ef522b56e39.jpg" /><br />
<br />
<strong>Kopce a kopečky Olomoucka.</strong> Neohromí strmostí, nepřekvapí výškou, neuchvátí dalekými rozhledy. Stánky s občerstvením tu nehledejte. Občas je tu triangulační bod a někdy ani ten ne. Přesto je na těchto místech něco zvláštního. Jsou to nejstálejší místa krajiny. Pevné body v čase i prostoru. Jejich jedinečnost může dnešní člověk vnímat stejně jako poutník před stovkami let.<br />
<br />
<strong>Keš</strong> je umístěna na vrcholové náhorní plošině stranou od vysílače.<br />


Code: GC7GHK3
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d37e24cd-bda0-49b5-a3ed-ea2b1e29ffc5
Hints: za brizkou tenci nez zapesti u olsi za balvanem pod balvanem pod kamenem FOTO HINT
LongDescription:
<h3><font color="Darkgreen"><strong>Sportovní a rekreační areál Borovinka u Bystřice nad Pernštejnem</strong></font></h3>
<br />
<br />
<p><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/022eee48-ccd1-4d0e-aa37-0ca642a97f49.jpg" /></p>
<p><font color="green"><strong>Sportovní a rekreační areál Borovinka je postaven v poklidném místě za obcí Domanín, asi 3 km od Bystřice nad Pernštejnem, v srdci turistického regionu Bystřicko na Vysočině. Středisko atraktivně zakomponované do krajiny je situováno nad rybníkem a obklopeno lesy.</strong></font></p>
<p><em><strong>--------------------------------------------------------------------------------------</strong></em></p>
<p><font color="green"><strong>K samotné keši: na zadaných souřadnicích keš není, jedná se o jednoduchou mystery keš která prověří vaší znalost turistických symbolů, samotný klíč k vyluštění je snadný, takže je vhodná i pro šifraře začátečníky :). Keš se nachází nedaleko sportovního areálu Borovinka, takže není potřeba do areálu vstupovat nebo dokonce přelézat oplocení a podobně, při odlovu buďte nenápadní les je řídký a nedaleko je lanový park a příjezdová cesta, prosím keš vracejte na původní místo a zamaskujte ji.</strong></font></p>
<p><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/c98c552b-fba3-4aec-9791-39f442c174b7_l.png" /></p>
<p><em><strong>SOUŘADNICE:</strong></em></p>
<p><strong><font color="red">N</font></strong> <font color="MediumBlue"><strong>BAŽINA° PRAMEN,OSAMĚLÁ SKÁLA'</strong></font></p>
<p><font color="red"><strong><font color="red">E</font></strong></font> <font color="MediumBlue"><strong>VRSTEVNICE° KAPLE,PROPAST'</strong></font></p>
<p><em><strong>--------------------------------------------------------------------------------------</strong></em></p>
<p> </p>
<p><strong><font color="red">„Měň fér, nebo neber nic“ - „Trade up, trade equal or don't trade“</font></strong></p>
<p><strong><a href="http://wiki.geocaching.cz/wiki/Geocache#V.C3.BDm.C4.9Bna">ČTI ZDE</a> nebo mrkni na <a href="http://www.youtube.com/watch?v=A8mA5LppZK4">VIDEO</a></strong></p>
<p><img src="http://imgcdn.geocaching.com/cache/large/c462abe1-1122-4f27-ae7b-1651bfdc8ede.jpg" /></p>
<p> </p>
<p><font color="green"><strong>Šťastný lov :)</strong></font></p>

<p>Additional Waypoints</p>P07GHK3 - Parking<br />N 49° 32.983 E 016° 13.422<br /><br />


Code: GC7GHWC
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=57b69321-1045-4cac-83a5-eac9aa3a5da8
Hints: Fe Ferrum
LongDescription:
<p>Vysočina I.</p>
<p> </p>
<p>V Bystrci u bývalého nákupního centra je umístěna plastika postavy ležící dívky s rozevlátými vlasy, představující Vysočinu I. Plastika zde byla umístěna v roce 1984. Na soše je zajímavé, že je od mého současného bydliště stejně vzdálená jako socha Vysočina II. od bytu, kde jsem vyrostl. Zároveň je sesterská socha Vysočina II. v tom pravém srdci Vysočiny.</p>
<p>Vysočina I. Brno, Bystrc:</p>
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/9fd7cc69-9600-4e63-95d5-65d8c3de1694.jpg" style="height:340px;width:605px;" />
<p>Vysočina II. umístění ?</p>
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/573e5b6e-bc3a-43b9-9b8f-f918f06291eb_l.jpg" style="height:340px;width:605px;" />
<p>K samotné kešce:</p>
<p>Jedná se o jednoduchou mysterku umístěnou cca 5OOm od původních souřadnic. Budete muset odpovědět na dvě otázky.</p>
<p>      X.    Ve kterém městě najdete sochu Vysočina II.? Dosaďte k N souřadnicím</p>
<ol style="list-style-type:lower-alpha;">
<li>Pelhřimov – 379</li>
<li>Žďár nad Sázavou – 329</li>
<li>Jihlava - 401</li>
</ol>
<p> </p>
<p> </p>
<p>      Y.    Která je nejbližší zastávka MHD u sochy Vysočina I.? Dosaďte k E souřadnicím</p>
<ol style="list-style-type:lower-alpha;">
<li>Černého – 121</li>
<li>Vondrákova – 222</li>
<li>Filipova - 296</li>
</ol>
<p>Finále:</p>
<p>N 49°13.X</p>
<p>E 16°31.Y</p>

<p>Additional Waypoints</p>P07GHWC - Parkoviště<br />N 49° 13.204 E 016° 31.515<br /><br />


Code: GC7GJNT
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=f5aeb09e-5bfb-4a40-9773-98105aa81ef0
Hints: u stromu pod kurou
LongDescription:
<center>
<p><span style="color:DARKred;font-family:Times New Roman;font-style:italic;font-size:200%;">Jedná se o sérii keší zaměřené na výhledy.</span></p>
<br />
<br /></center>
<center>
<p><span style="color:DARKgreen;font-family:Times New Roman;font-style:italic;font-size:200%;">Již cestou se můžete kochat výhledem na část Bukovic a Velkých Losin. U samotné keše potom v zádech uvidíte tzv. Orchestrion na Pekařově. Je to jednoduchá tradiční keš, spojená s příjemnou procházkou a to za každého počasí. K odlovu prosím využijte doporučená parkoviště a přístupovou cestu.</span></p>
<br />
<center>
<p><span style="color:DARKblue;font-family:Times New Roman;font-style:italic;font-size:200%;">Okolní pastviny jsou soukromé.</span></p>
<br />
<br /></center>
</center>

<p>Additional Waypoints</p>P07GJNT - Parking 1<br />N 50° 04.238 E 017° 03.573<br /><br />P17GJNT - Parking 2<br />N 50° 03.890 E 017° 03.506<br /><br />T07GJNT - Přístupová cesta<br />N 50° 04.155 E 017° 03.532<br /><br />


Code: GC7GQZG
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=de87c7e9-9a1f-43be-8d9a-cadb0bce59e9
Hints: 2D Neni nutne nic otvirat, natoz rozebirat. Hledejte očima. Kes neni uvnitr!
LongDescription:
<h2><strong>Gymnázium v Břeclavi</strong></h2>
<br />
<strong>Touto keší chci zavzpomínat na svá gymnazijní léta a na profesory gymnázia v Břeclavi.</strong><br />
<br />
<br />
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/Gymnazium_foto.jpg?ver=0" /><br />
<br />
Byly jsme třída holek. První ročník, kdy na gymnáziu došlo k rozdělení studia na směr humanitní a přírodovědný. Do prvního ročníku humanitního směru nás nastoupilo 29 holek a jeden kluk. Ten to po prváku vzdal a přešel do vedlejší třídy studovat přírodovědné obory, protože to s námi nemohl vydržet. No uznejte, třída bab.<br />
Matematika, fyzika, chemie…. To nám nic neříkalo. Přesto jsme se za ty čtyři roky dozvěděly spoustu informací a moudrostí. Některá moudra pronesená našimi profesory nám vyloudila úsměvy na rtech. Ráda bych se s vámi teď o ně podělila:<br />
<br />
<img src="//www.rajce.idnes.cz/f1246598092/800px" /><br />
Na vašich studijních výsledcích je zajímavé to, že mohly být lepší. <em>Petrů</em><br />
<br />
Když je někdo slabý na matematiku, tak sedí s někým, kdo je taky slabý na matematiku. Proč? Protože vrána k vráně sedá. A navzájem se utužují v tom, že matematika jim k ničemu nebude. <em>Mazůrek</em><br />
<br />
Tento příklad jsme už počítali! Jenomže s jiným zadáním. <em>Cejnek</em><br />
<br />
Čtrnáct dní maturity, čtrnáct dní písemky, to z toho roku moc nezbyde. <em>Mazůrek</em><br />
<br />
Když máš odstranit ?, to neznamená, že ho umažeš! <em>Petrů</em><br />
<br />
Posaďte se! Jo, vy vlastně nestojíte. <em>Mazůrek</em><br />
<br />
Mluvíš jako kniha, které chybí stránky. <em>Drobilič</em><br />
<br />
Tak to se mi hodí, že to nevíte. Já vám to dám za domácí úkol. <em>Cejnek</em><br />
<br />
Taky budete mít děti, ne? Při vaší nepozornosti se to dá předpokládat. <em>Mazůrek</em><br />
<br />
Je tu někdo, kdo chybí dneska? <em>Petr</em><br />
<br />
Pasívum od zvítězil je byli poraženi. <em>Mazal</em><br />
<br />
To je dnes asi možná nemožné. <em>Zemánek</em><br />
<br />
Odlučitelná předpona se odloučí a skončí na konci, neodlučitelná se neodloučí a skončí tam, kde začala. <em>Petr (hodina němčiny)</em><br />
<br />
Ano, to víme, že jsme si to minule neříkali. To jsme si říkali už loni. <em>Petrů (hodina chemie)</em><br />
<br />
Říkáš to normálním rozumem správně. <em>Cejnek</em><br />
<br />
To není na známky. To jenom když se to někomu povede, tak dostane známku. A když se to někomu nepovede, tak dostane jinou známku, no. <em>Petr</em><br />
<br />
Thyroxin – takový pantáta mezi hormony. <em>Drobilič</em><br />
<br />
Vynech si před tím, co máš mezi tím, a začni na konci slovesem. <em>Mazal (hodina latiny)</em><br />
<br />
To není hrůza, že nic nevíte. Hrůza je to, že jste to zapomněly schválně. <em>Petrů</em><br />
<br />
Ve fyzice jsem se setkal s různým úskalím, ale mně to nevadí. <em>Cejnek</em><br />
<br />
Příští hodinu vyčíslím vaše vědomosti. <em>Vašinová</em><br />
<br />
<img src="//www.rajce.idnes.cz/f1246598110/800px" /><br />
<br />
Zde si můžete zkontrolovat řešení: <a href="http://geotjek.dk/geo_inputchkcoord.php?gid=62918296157670b-dbbe-466f-9e2a-d0b3779eae93"><img src="http://geotjek.dk/geocheck_large.php?gid=62918296157670b-dbbe-466f-9e2a-d0b3779eae93" title="Zkontrolujte Vaše řešení" border="0" /></a><br />
<br />
<br />
<strong>Budu ráda, když do logu uvedete nějaký výrok vašich vyučujících.</strong><br />
<br />
<br />
<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7GW0H
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=980ec2d4-242a-40b0-9d67-3debbdd02147
Hints: V hnizdecku
LongDescription:
<p>Tak tohle je naše další tradička, kterou jsme pro vás připravily.  Na místo se v pohodě dostanete autem, na kole i pěšky. Na místě už ale bude třeba trocha opatrnosti na bláto , starší stromy, kopřivy a chrastí. Pro samotný odlov vám doporučujeme vzít si delší oblečení.  Keš je přístupná za každého počasí a po celý den. Jen si prosím dávejte pozor na mudly.</p>
<p> </p>
<h1 style="text-align:center;"><u><strong>Kachna na suchu<img alt="smiley" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/regular_smile.png" title="smiley" style="height:23px;width:23px;" /><img alt="wink" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/wink_smile.png" title="wink" style="height:23px;width:23px;" /></strong></u></h1>
<p> </p>
<p>    Místní Žešovský rybník býval v době dětství mého manžela krásný,hluboky, čistý rybníček. Lemovaný travičkou a lavečkami.Velké vrby se skláněly nad čirou, čistou hladinou. Děti se v něm kdysi rády koupávaly. Místní občané na něj byli docela pyšní.</p>
<p>     Postupně jak šel čas probíhala v budovatelských, komunistických letech meliorace okolních přilehlých polí. A vody v prameni 75 m vzdáleného Žešovského potoka stále ubývá. Další zásah do stavu vodní hladiny rybníka  zaznamenal v době výstavby dálniční spojky Olomouc - Brno. Tehdy okolní budovy, haly místního JZD, kde se chovaly slepice (nosnice), byly zbourány, koryto potoka přebagrováno.  Vybudovala se zde poblíž dálnice a dálniční přemostění přes potok .</p>
<p>     Momentální stav rybníka je také odrazem každoročního vlivu oteplování klimatického pásma. V rybníčku bylo již dlouho tak vody po pás. Na koupání to bohužel není. Je to samé nasedané bahno. Ale aspoň jsme tu každoročně v zimě pokud mrzlo bruslili. Nyní v době ukládání kešky je to pustá měsíční krajina. Suché rozpraskané, bahnité dno. No pro starousedlíky strašně smutný až bolestný pohled .Vzpomínají na staré časy se slzami v očích.</p>
<p> </p>
<h2 style="text-align:center;"><em><strong>HURÁÁÁÁ   -   BLÍŽÍ SE REVITALIZACE RYBNÍKA ?????</strong></em></h2>
<p> </p>
<p>      Revitalizace rybníka v Žešově je zase o kus blíž k svému zahájení. Již v roce 2002 se náznakem hnuly ledy, ale projekt byl vlivem malého přítoku vody zastaven. Nyní v 8/2016 opět Rada města Prostějova odsouhlasila finance na projektovou dokumentaci. Jedná se o finanční prostředky na provedení projektové dokumentace pro územní rozhodnutí a stavební povolení za účelem provedení revitalizace rybníka v katastrálním území Žešov.</p>
<p>     Jako vždy všechno u nás dlouho trvá, odkládá, shání finance,dotace,povolení, vykupují přilehlé parcely, jedná s majiteli , atd.atd.... , ale snad se rybník i naše kachna jednou dočká  .........................?<img alt="wink" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/wink_smile.png" title="wink" style="height:23px;width:23px;" /><img alt="frown" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/confused_smile.png" title="frown" style="height:23px;width:23px;" /><img alt="yes" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/thumbs_up.png" title="yes" style="height:23px;width:23px;" />  A pak můžeme naši KAĆENKU přemenovat třeba na VODĚ. <img alt="wink" src="https://www.geocaching.com/static/js/CKEditor/4.4.0/plugins/smiley/images/wink_smile.png" title="wink" style="height:23px;width:23px;" /></p>
<p><em><strong>    </strong></em></p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>P07GW0H - Parkoviště<br />N 49° 26.196 E 017° 06.516<br /><br />


Code: GC7GX8Y
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=b5492470-3b10-4ba8-8294-18a49e827518
Hints: Modrá je dobrá ...
LongDescription:
<p>Dopravní hřiště v Odrách bylo otevřeno v květnu 2010. Areál je otevřen pro širokou veřejnost, takže jeho návštěvu můžete spojit s rodinným výletem do Oder a okolí.<br />
   Základním a zásadním prvkem je dopravní hřiště s autocvičištěm, které slouží k zajištění praktické části dopravní výchovy. Tématicky je plocha rozdělena na dvě části. První je určena především pro dopravní výchovu cyklistů a druhá pro dopravní výchovu motoristů.<br />
   Druhým neméně důležitým prvkem dopravního hřiště je objekt provozní budovy, který vytváří zázemí teoretické části dopravní výchovy. V něm se nachází učebna o kapacitě 35 žáků, místnost pro správce či pedagoga, chodba se šatnou a sociálním zařízením pro všechny skupiny možných uživatelů.<br />
   V blízkosti provozní budovy se nachází budova skladu, v jejichž prostorách jsou umístěna jízdní kola různých velikostí v počtu 35 kusů. Pro starší žáky je k dispozici 5 elektromobilů k nácviku řízení a prostorového vnímání, které je nutné k bezpečnému ovládání vozidel.</p>
<p><img alt="Dopravní hřiště v Odrách" src="https://img.geocaching.com/cache/large/844ab464-7389-4e3a-acda-4e2b794b971c.jpg" /></p>
K vlastní keši: Na tomto místě prý už kdysi keška byla, ale musela být archivována, protože se často ztrácela. Buďte proto prosím při odlovu nenápadní a opatrní, aby nám keš dlouho vydržela.<br />
<p><br />
Zdroj:  <a href="http://severnimorava.travel/">http://severnimorava.travel</a> a <a href="http://www.odry.cz">http://www.odry.cz</a></p>

<p>Additional Waypoints</p>P07GX8Y - Parking<br />N 49° 39.967 E 017° 50.096<br /><br />


Code: GC7GXQ1
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=06e7de59-cdcf-420c-b133-1c96b3a19c15
Hints: Kapsa na parezu :-)
TravelBugs: <BR>kiwiDD's Donut #3 (id = 5657370, ref = TB6HNQQ)
LongDescription:
<h1>Klokan</h1>
<br />
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/92f55f73-708e-41ca-a7c2-05a75c812ae2.jpg" /></p>
<p style="text-align:justify;">Asi mezi náma není nikdo, kdo by neznal klokana a komu by se při tomto slovu nevybavil obrázek zvířátka stojících na zadních nohách, opírajícího se ocas a s kapsou na břiše z které ideálně kouká malinká hlavička mláděte :-)</p>
<p style="text-align:justify;">Ale asi už málo kdo ví, že klokanů je dnes známých 54 druhů. Jedná se o středně velké až velké vačnatce (patří sem i největší druhy žijících vačnatců) s prodlouženými zadními končetinami, které u pozemních druhů slouží ke skákavému pohybu. U stromových druhů není prodloužení zadních končetin tak výrazné. Většina druhů je výhradně býložravých. České slovo klokan nenajdeme v žádném jiném jazyce s výjimkou chorvatštiny. Jedná se o obrozenecký výtvor J. S. Presla, jeho etymologie je nejasná, inspirací snad mohla být slova kloaka a skokan. Názvy používané ve ostatních jazycích (např. kangaroo, känguru aj.) mají domorodý původ (slovensky kengura i klokan).</p>
<p style="text-align:justify;">Klokani jsou endemity, kteří žijí v Austrálii a Tasmánii, Nové Guineji a na přilehlých ostrovech. Obývají nejrůznější biomy, od pouště po deštný prales. Klokan rudokrký je uměle vysazený i v severní a střední Evropě.[1] Na přelomu 19. a 20. století byl chován i v Česku v oboře u Poděbrad.)</p>
<p style="text-align:justify;">Většina klokanovitých nedovede pohybovat nezávisle svýma nohama, tudíž nemohou normálně chodit, musí poskakovat. Také nemohou chodit pozpátku, což jim přináší velké problémy, je-li před nimi uzavřena úniková cesta. Pro pomalý pohyb používá klokan chůzi „po pěti“: ze sedu se nadzvedne na předních nohách a ocasu, a přesune zadní nohy.</p>
<p style="text-align:justify;">Mláďata jsou po narození velmi nevyvinuté – je holé, slepé a schází mu zadní končetiny, proto se hned po narození vyšplhá po srsti matky do vaku, kde se dále vyvýjí.</p>
<p style="text-align:justify;">Klokani se dožívají 9 až 18 let, někdy až 28 let.</p>
<p style="text-align:justify;">Pokud se chcete o těchto zvířatech dovědět více, koukněte třeba na <a href="https://cs.wikipedia.org/wiki/Klokanovit%C3%AD" target="_blank">Wikipedii</a> odkud jsem čerpal informace.</p>
<p style="text-align:justify;"><strong>A teď k samotné keši:</strong><br />
V Hodonínské ZOO žijí dva druhy klokanů a jeden z nich si udělal svou tajnou skrýš a vaším úkolem je ji najít a jak? Zjistěte, který klokan žije na výchozích suřadnicích a jeho skrýš je zhruba 10 maximálních skoků z jeho výběhu a kterým směrem? Mno skáče si to to směrem k věži kostela v Dolních Bojanovicích.</p>

<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7GY37
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=e94adc53-0022-403e-8d73-ba2a78e081b7
Hints: Pod pokličkou.
LongDescription:
Městské muzeum v Moravské Třebové Již v roce 1872 byl ustaven „Spolek pro další vzdělávání obchodnického a živnostenského stavu. Tento spolek začal shromažďovat do své sbírky řemeslné výrobky, přírodniny z okolí, umělecké řemeslné výrobky, mince, staré dokumenty, knihy a předlohy pro řemeslnou výrobu. Původní prostory pomalu přestaly stačit a po dohodě města s rodákem německého původu Ludwigem Holzmaisterem (1849) bylo v roce 1902 - 1904 započato s přípravou budovy muzea. Místo bylo zvoleno po požáru v prostoru ulice Svitavské. Město vykoupilo pozemky a Ludwig Holzmaister poskytnul finance a následně byla založena muzejní nadace. Sám Ludwig Holzmaister se připravoval na cestu kolem světa a přislíbil zasílat získané exponáty do sbírek muzea. Stavba probíhala v letech 1904 až 1906, kdy byla budova dokončena a otevřena. Správu sbírek zajišťoval správce Alois Czerny a to až do roku 1917.
<p align="center"><img src="https://img.geocaching.com/cache/large/0e08ee17-e7da-475a-ae1e-c73898334454.jpg" /></p>
Po roce 1945 byly sbírky různě chaoticky přemisťovány mezi různými institucemi jako je Náprskovo muzeum v Praze, Moravské zemské muzeum a Moravské galerie. Po listopadu 1989 bylo zjištěno, že budova potřebuje nutně rekonstrukci (dřevomorka ve stropních konstrukcích a krovu). V roce 1992 byla budova po provedené rekonstrukci znovu otevřena pro veřejnost. V roce 2005 byl umožněn přístup do stálých expozic muzea. V současnosti je vestibul a výstavní sál v poschodí využíván pro koncerty, divadelní představení a různé kulturní akce. V poschodí je rovněž umístěn projekční sál místního kina. Současně je budova muzea sídlem Kulturních služeb města Moravská Třebová. Stálé expozice umístěné v budově jsou: - Holzmaisterova sbírka předmětů získaných při cestě do Indie, Barmy, Tibetu, Japonska a Austrálie (1902 – 1904). Další pak jeho výprava do severní Afriky včetně Egypta v letech 1911 a 1912. Současná sbírka muzea má 12 podsbírek z nich některé pro nedostatek místa jsou umístěny i na Moravskotřebovském zámku. Nejvzácnější je mumie ženy z oblasti Lahútu z 22. dinastie (945 – 715 let př.n.l.). Ve vědomí třebováků je nazývána princeznou Hereret. Je jedinečná tím, že jde o kompex (mumie + kartonáž + rakev + rakev) a v tom, že pouze dvě rakve v ČR jsou z dovozového libanonského cedrového dřeva a ostatní z 18 kusů v ČR jsou z místního dřeva sykomorového. Sbírky jsou tvořeny artefakty z přelomu 19. A 20. Století vyjma čtyř kusů samurajských mečů, z nichž jeden je z počátku 15. století. - Stálá galerie akademického malíře Františka Strážnického, který ve městě učil a působil až do své smrti. Muzejní expozice stojí opravdu za Vaši návštěvu a proto Vás do Moravské Třebové zveme. Otevírací dobu muzea a ceny vstupného najdete na stránkách muzea. Ke keši: Vedle vchodu do muzea jsou na fasádě umístěny tabulky označující stálé expozice nebo služby. A = 1 – Technické služby města 2 – Geologická služba města 3 – Kulturní služby města B = 1 – Sdružení podnikatelů Moravskotřebovska 2 – Sdružení pro česko německé porozumění Walthera Hensela 3 - Sdružení bojovníků za svobodu Ke keši: Konečné souřadnice jsou dle vzorce N 49°45,(A; 3*A; B) E 016°39,(A+B; 2*A; 4*B)
<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7GYH2
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=15be1144-4007-40a4-abbb-764ad3aa8946
Hints: Na Tatrou sa blýská, hromy divo bijú ...
LongDescription:
<center>
<h1>Sousoší Ecce Homo</h1>
<br />
<img src="https://img.geocaching.com/cache/b79b416e-4547-4a01-af8f-50647f0449a4.jpg?rnd=0.4337231" width="450" /><br /></center>
<p align="center">Ecce homo je motiv výtvarného umění spočívající ve znázornění zbičovaného a trny korunovaného Ježíše Krista. Tato znázornění jsou zpravidla buďto malířská (obrazy), nebo sochařská (plastiky, skulptury - jako v našem případě). Latinská slova Ecce homo znamenají „Ejhle (Hleďte, Tu je..) člověk“ a podle Janova evangelia je pronesl Pilát Pontský k davu, kterému zmučeného Ježíše nechal ukázat. Toto sousoší bylo postaveno před tehdejší klášter v roce 1695.</p>
<p align="center"><b><big>Jak na keš</big></b></p>
<p align="center">K odlovu keše potřebuje zjistit číslo <b>X</b>, které získáte převedením písmen nápisu na podstavci sousoší na číselné hodnoty podle vzorce: A=1, B=2, ..., Z=26. A následně je sečtěte. Příklad: AHOJ=1+8+15+10=34.</p>
<p align="center">Od sousoší, z výchozích souřadnice, jděte (2*X-5) metrů. Šli jste správně a logujete? Super, pak tedy kostel sv. Bartoloměje a avizované sousoší byste měli vidět od samotného úkrytu kešky pod azimutem (3*X-26)°.</p>
<p align="center"><b><big>How to cache?</big></b></p>
<p align="center">To capture the cache, you need to find the number <b>X</b> that you get by converting lettering on the sculpture base to numerical values according to the formula: A = 1, B = 2, ..., Z = 26.</p>
<p align="center">From sculpture, from the default coordinates, go (2*X-5) meters. Did you go right and log in? Super, then the church of St. Bartholomew and the statuary you should see from the cache under the azimuth (3*X-26) °.</p>
<p align="center">You do not need any tools or tools to catch and find cache shelters, but you have a brisk eye! There really is no need to disassemble!!!</p>
<p align="center">Poděkování patří ivančickému kačeru Hobakovi za betatest keše!</p>
<p align="center">Část zpracována podle Wikipedie!</p>
<p align="center"><b>K odlovu a najití úkrytu keše nepotřebujete žádné náčiní ani nástroje, ale bohatě Vám vystačí bystré oko! Opravdu není potřeba nic rozmontovávat a rozdělávat!!!</b></p>

<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7GYMZ
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=056559d6-d425-4162-8ef8-a57b1ceed743
Hints: S.F.B.M.
LongDescription:
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/c05c3f0b-5e04-4276-885a-2ae192b25826_l.png" style="height:692px;width:666px;" /></p>
<p style="text-align:center;"><a href="http://geocheck.org/geo_inputchkcoord.php?gid=62923029a6cd86a-8bf6-448e-b0f5-0c18f11bdf92"><img src="http://geocheck.org/geocheck_large.php?gid=62923029a6cd86a-8bf6-448e-b0f5-0c18f11bdf92" title="Zkontrolujte Vaše řešení" border="0" /></a></p>

<p>Additional Waypoints</p>017GYMZ - Reference<br />N 49° 38.902 E 017° 49.065<br />Zde můžete zaparkovat své geovozidlo<br />FN7GYMZ - Final Location<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br />N 49° AB.CDE E 017° 4F.GHI; ABCDE = (X*Y*398) + (4*X); FGHI = (X*Y*90) + 12; X=počet teček; Y=počet čárek <br />R07GYMZ - Bolito<br />N 49° 38.888 E 017° 48.788<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R17GYMZ - Doctor P.P.<br />N 49° 38.888 E 017° 48.688<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R27GYMZ - Hejkal<br />N 49° 38.888 E 017° 48.588<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R37GYMZ - Jesenius<br />N 49° 38.888 E 017° 48.488<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R47GYMZ - Jezinky<br />N 49° 38.888 E 017° 48.388<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R57GYMZ - Karel Jaromir Erben<br />N 49° 38.888 E 017° 48.288<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R67GYMZ - Ohnivec<br />N 49° 38.888 E 017° 48.188<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R77GYMZ - Pecival<br />N 49° 38.888 E 017° 48.088<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R87GYMZ - Smolicek<br />N 49° 38.888 E 017° 47.988<br />Naprosto nezajímavé místo<br />R97GYMZ - Vily<br />N 49° 38.888 E 017° 47.888<br />Naprosto nezajímavé místo<br />


Code: GC7H2DG
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=01d4a542-e570-4894-a41b-a7735c406596
Hints: 306 D, u paty stromu
LongDescription:
<h1 style="text-align:center;">bl. Odorik z Pordenone</h1>
<br />
<p style="text-align:justify;">Odorik z Pordenone (<em>Oldřich Čech z Pordenone',</em> latinsky Odoricus Boemus de Portu Naonis) pochází z Pordenone, ležícího v severoitalské provincii Friuli. Říkával o sobě, že je Čech z Furlánska, protože toto město tenkrát patřilo českému králi a jeho otec, původem Čech, v něm tehdy sloužil jako voják Přemysla Otakara II. Mladého Oldřicha lákal poustevnický život, ale zřejmě i cestování. Byl velmi nadaný na jazyky, přitom byl pokorný, tichý a k sobě velmi přísný. V patnácti letech vstoupil do františkánského řádu k minoritům.</p>
<p style="text-align:justify;">Na své budoucí misijní cesty se připravoval poustevnickým životem a zároveň se při něm v modlitbě snažil poznat, zda je to skutečně jeho povolání. Chodil stále v jediné sutaně a bos a též setrvával v postu jen o chlebu a vodě.</p>
<p style="text-align:justify;">Jako papežský vyslanec podnikl jednu mimořádně dlouhou misijní cestu na Východ. Vyplul z Benátek do Trapezuntu a dál šel pěšky. Byl v Arménii, prošel Persií a přeplavil se do Indie. Tam u Bombaje zachránil ostatky blah. Tomáše z Tolentina a jeho tří druhů, františkánských misionářů, kteří byli 9. 4. 1321 od muslimů sťati, a pohřbil je. Jako první Evropan prý vstoupil na Nicobarské ostrovy, na Jávu a Borneo. Všude hlásal radostnou zvěst evangelia. Do Číny dorazil asi roku 1325 a zdržel se tam tři roky. V této zemi a době udělil na 20 tisíc svátostí křtu. Setkal se dalšími františkány. Na jihu v Zaitonu měli už dva kláštery. Je udáváno, že byl i na Filipínách. Ušel přes 50 tisíc kilometrů. Asi po 17 letech se vrátil značně vyčerpán do své vlasti, aby podal informace a přitom požádal papeže o nové misionáře. Důležité svědectví o misiích na Dálném východě až k papeži osobně nedonesl. V Pise závažně onemocněl, proto se musel vracet a jeho zprávy zapsal spolubratr, jak mu je pro papeže nadiktoval. Následujícího roku, v Udine ve Friuli, 14. 1. své nemoci podlehl.</p>
<p>3. 7. 1755 byl papežem Benediktem XIV. blahořečen.</p>
<h3 style="text-align:center;">Katolická církev si Odoryka z Pordenone připomíná: 14. ledna</h3>
<br />
<p style="text-align:center;"><img alt="Odorik z Pordenone.jpg" class="jpg mw-mmv-final-image" src="https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/f/f7/Odoryk_z_Pordenone.jpg" style="height:457px;width:450px;" /></p>


Code: GC7H2EA
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=2407f4d5-427e-4d37-a995-413e104cf32d
Hints: Keš: max 1 metr nad zemí
LongDescription:
<p style="text-align:center;">Keš kterou budete hledat (možná) více jak 666 mm pod zemí.... Možná také ne...</p>
<h4 style="text-align:center;">Jak na keš? </h4>
<p style="text-align:center;">Vaším úkolem bude naleznout ukryté souřadnice (kde hledat keš) v okruhu 6,66 m od úvodních souřadnic. </p>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#ff0000;">!! POZOR ! NIC NEROZEBÍREJTE. OPRAVDU TO NENÍ TŘEBA !! </span></p>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#000000;">Jakmile si finální souřadnice opíšete,vydejte se na místo a +-20 metrů od těchto souřadnic naleznete keš. </span></p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<h3 style="text-align:center;"></h3>
<h4 style="text-align:center;"><span style="color:#ff0000;background-color:#ffffff;">POKUD HROZÍ NEPŘÍZNIVÉ POČASÍ,BOUŘKY,DEŠTĚ A VYŠŠÍ STAV VODNÍCH TOKŮ,ODLOV SI URČITĚ ODLOŽTE NA JINDY !</span></h4>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#000000;background-color:#ffffff;">! Odlov keše na vlastní nebezpečí !</span></p>
<h4 style="text-align:center;"><span style="color:#0000ff;"><span style="color:#000080;">!KEŠ HLEDEJTE MAXIMÁLNĚ 1 METR NAD ZEMÍ!</span></span></h4>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#0000ff;">Nahoru po kovovém žebřiku PROSÍM NELEZTE</span></p>
<p> </p>
<div style="text-align:center;"><br />
<a href="http://www.pocasicz.cz/" style="font-size:11px;">Předpověď počasí</a></div>
<p> </p>
<p><img src="https://img.geocaching.com/cache/large/7385f88e-a39c-4504-bff7-2ec1891eba7e.png?rnd=0.9961766" alt width="522" height="212" style="display:block;margin-left:auto;margin-right:auto;" /></p>

<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7H2XX
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=ca8458e9-d840-4693-8118-7bbac7c390a2
Hints: Strom
LongDescription:
 Protože bydlím v ulici Voskovcova tak by tady neměla taková keš chybět. Byl to hodně významný člověk.
 Doufám že keš najdete.
 Konečné souřadnice získáte malým kvízem.
 1. V jakém městě se narodil?
 a) V Olomouci b) V Sázavě c) V Přerově
 2. Jako kolikáté dítě se narodil?
 a) 2 b) 3 c) 4
 3. Kde se narodila jeho matka?
 a) V Česku  b) Ve Francii C) V Německu
 4. Byl nerozlučný s _ _ _ _ _ _ _ 
 a) Jan Neruda  b) Vojta Náprstek  c) Jan Werich
 5. V jakém roce emigroval do USA?
 a) 1939 b) 1949 c) 1938
 6. Jak se jmenoval jeho otec?
 a) Vilém Eduard Wachsmann  b) Bedřich Wachsmann C) Julius Wachsmann
 1 a = 9                    1 b = 3                                1 c  = 1
 2 a = 2                    2 b = 4                                2 c = 6 
 3 a = 7                    3 b=  4                                3 c = 1
 4 a = 2                    4 b = 3                                4 c = 8
 5 a = 3                    5 b = 4                                5 c = 5
 6 a = 5                    6 b = 6                                6 c = 9
 Konečné souřadnice jsou N 49°34. (1 _) (2_) (3_)   E 017°14. (4_) (5_) (6_)

Additional Waypoints


Code: GC7H33M
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=43e6a02f-62ff-41bb-b671-685e0c5b0b07
Hints: hlavu vzhuru
LongDescription:
<p><strong>Účelové letiště ULDOMA Domaželice u Přerova</strong> v minulosti hojně používané zemědělci pro práškování letadly Zlín Z-37 Čmelák.<br />
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/1a4f9d80-4cf9-4844-98ee-e54ac48b6bec_l.jpg" /><br />
Nyní je často využívané modeláři pro provoz RC letadel. Mnoho z nás zde absolvovali své první lety.<br />
<br />
<strong>28.08.2010</strong><br />
Po 14 dnech tréninku na simulátoru v počítači jsem si dodal odvahy. K prvním letům jsem se rozhodl pro WildHawk. Je to cvičné letadlo pro začátečníky. Ráno bylo příjemné bezvětří, naložil jsem vše do auta a vyrazil na letiště nad Podolí (letiště účelové Domaželice u Přerova - ULDOMA) 303m.n.m.<br />
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/b00b8d82-f289-4f81-a355-e98a80ee45ec_l.jpg" /><br />
<br />
Napřed jsem se pokusil letadlo vytrimovat hodem z mírného kopečka do jeteliny. K mému velkému překvapení letěl sám a nádherně rovně. Další hod na plný plyn a Wilda začal poslušně stoupat. Postupné ubírání plynu na polovinu, zkusmo dvě zatáčky vlevo v mírném oválu a následovaly další vpravo. Adrelalin se začal hlásit a tak jsem raději šel na přistání. Bylo trochu delší, ale raději jsem se prošel jetelinou, než abych se pokoušel o nové přiblížení a přistání.<br />
<br />
Po kontrole letadla a krátké pauze jsem šel znovu do vzduchu. Druhý let trval asi 6 minut a raději jsem šel na přistání. Začal se zvedat vítr, tak jsem zamířil proti větru. Wilda se téměř zastavil a nechtěl dolů. Po chvilce přemlouvání s výškovkou přistál jako s Harrier ;). Až na zemi mi došlo, že jsem měl stále jenom půl plynu. Sám jsem tomu nechtěl ani uvěřit, že Wilda přežil moje první dva lety bez poškození (trošičku zelený od jeteliny). Ty hodiny na simulátoru FMS se vyplatily a sekunďák mohl zůstat v kufru auta.<br />
<br />
Raději jsem vše sbalil a jel na oběd, toho adrenalinu bylo až moc... ;)<br />
<br /></p>
<center><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/cb12e169-1212-4d01-8304-2c7a2c103eb5_l.jpg" /><br />
mladý pilot s "Wildou",<br />
letadlo již naučilo spoustu budoucích pilotů létat</center>
<br />
<br />
<br />
<u><strong>K samotné keši:</strong></u><br />
<br />
Keš je tradiční PETka.<br />
<br />
<strong>PROSÍM O DŮSLEDNÉ VRACENÍ KEŠE NA SPRÁVNÉ MÍSTO</strong> , aby nebyli ostatní kačeři ochuzeni o hledání !!!<br />
<br />
Prosím všechny kačery, aby <strong>nejezdili s vozidly</strong> po přistávací ploše (asfaltové i travnaté). <u><br />
<strong>Není určena ke sprintům a driftování.</strong></u><br />
<br />
<strong>!!!POZOR přistávající letadlo MÁ PŘEDNOST</strong> před jiným provozem a nemá zpravidla možnost opakovat přistání. Přítomní modeláři vám rádi svoje modely předvedou na zemi i ve vzduchu. Pamatujte, že bezpečné místo je na ploše, kde parkují jejich vozidla a za jejich zády!!!
<p>Additional Waypoints</p>P07H33M - parkoviště<br />N 49° 26.562 E 017° 32.487<br />doporučené parkoviště na panelové ploše, nepřekážejte prosím provozu zemědělské techniky<br />


Code: GC7H35A
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=c4e90adb-f7c2-4b4a-9465-17a19f438839
Hints: klic maji Vochomurka a Kremilek
LongDescription:
<p style="text-align:justify;">Jednoduchá multikeš v areálu Odborného léčebného ústavu Paseka Vás provede zrenovovaným parkem až k zajímavé dřevěné kapli, která jistě stojí za prohlídku zvenku i zevnitř <i>(klíče lze zapůjčit u sestřiček na oddělení číslo 8)</i>.</p>
<p align="center"><span style="color:#006400;"><b>PÁR SLOV O PARKU A LESNÍ KAPLI</b></span></p>
<p style="text-align:justify;">V plicním sanatoriu pro léčbu tuberkulózy už od uvedení do provozu k 15. září 1915 pracovaly řádové sestry z kongregace sester řádu svatého Františka, a to zejména v rolích ošetřovatelek, kuchařek či pradlen. Postupně je nahrazoval civilní personál. Poslední z řádových sester ukončily své působení v sanatoriu v roce 1964.<br />
Se stavbou lesní kaple se začalo už v roce 1915 a její vysvěcení proběhlo 3. května roku 1917. Zasvěcena byla pravděpodobně Povýšení svatého Kříže a sloužily se zde nedělní mše. V současné době se zde slouží jedenkrát ročně mše svatá při příležitosti svátku Povýšení sv. Kříže. Tento svátek připadá na 14. záři a připomíná událost, kdy křesťané znovu získali svatý Kříž, na kterém byl ukřižován Ježíš Kristus.<br />
Kaple je od 20. března 2013 vedena v seznamu chráněných kulturních památek České Republiky a nachází se v přírodní, lesní části parku.<br />
Park anglického stylu se rozprostírá kolem budov ústavu a k jeho celkové regeneraci došlo v letech 2004 až 2006. Během těchto úprav byly odstraněny staré a nemocné stromy, ošetřeny zbývající a vegetace byla doplněna novými dřevinami. Chodníčky se upravily tak, aby je mohli používat i pacienti se ztíženým pohybem na vozíčku.<br />
Park je dnes volně přístupný nejen pro pacienty sanatoria ale i pro veřejnost.</p>
<p align="center"><span style="color:#006400;"><b>JAK NA KEŠ?</b></span></p>
<p style="text-align:justify;"><b>Stage 1 - Vrátnice</b> (souřadnice N 49°48.552 E 017°13.595)<br />
Zde najdete malou kovovou pamětní desku, na které zjistíte hodnotu <span style="color:#006400;"><b>A</b></span> a <span style="color:#006400;"><b>B</b></span><br />
A) počet řádků na desce<br />
B) počet slov ve třetím řádku</p>
<p><b>Stage 2 - Fontána</b> (souřadnice N 49°48.530 E 017°13.683)<br />
U fontány stojí rozvodná skříňka pro elektriku a plyn, zjistěte hodnoty <span style="color:#006400;"><b>C</b></span> a <span style="color:#006400;"><b>D</b></span><br />
C, D) hodnota čísla CD v nápisu „Luca IP CD“ (červeno-oranžové písmo na šedivém podkladu)</p>
<p><b>Stage 3 - Lesní kaple</b> (souřadnice N 49°48.512 E 017°13.840)<br />
Zde zjistíte hodnoty <span style="color:#006400;"><b>E</b></span> a <span style="color:#006400;"><b>F</b></span><br />
E) počet laviček do vzdálenosti 20 metrů od kaple<br />
F) do kolika políček je rozděleno okno na zadní straně kaple?</p>
<p>Keš hledejte na souřadnicích <b>N 49°48.(B+B) (C) (F)</b> a <b>E 017°13.(A+E-1) (F-D) (F-B)</b></p>
<p>Park je přístupný bez omezení, ale vzhledem k tomu, že se pohybujete na území zdravotního zařízení, volte prosím odlov za denního světla a pohybujte se nenápadně a tiše.</p>
<p style="text-align:justify;"><b><span style="color:#008080;"><i>PS: Tak jako se mění vzhled parku s každým novým ročním obdobím od jara do zimy, tak se bude měnit i obsah naší schránky :-)</i></span></b></p>

<p>Additional Waypoints</p>017H35A - Stage 1 - Vrátnice<br />N 49° 48.552 E 017° 13.594<br />AB (A - počet řádků na kovové destičce; B - počet slov ve třetím řádku na kovové destičce)<br />027H35A - Stage 2 - Fontána<br />N 49° 48.530 E 017° 13.683<br />C,D - hodnota čísla CD v nápisu "Luca IP CD" na rozvodné skříni<br />037H35A - Stage 3 - Lesní kaple<br />N 49° 48.512 E 017° 13.840<br />EF (E - počet laviček do 20m od kaple; F - počet políček okna kaple)<br />047H35A - Vchod na oddělení<br />N 49° 48.495 E 017° 13.777<br />Vchod na oddělení číslo 8, kde lze zapůjčit klíč od kaple<br />FN7H35A - Final Location<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br />N49°48.(B+B)(C)(F)  E17°13.(A+E-1)(F-D)(F-B) <br />P07H35A -  Parkoviště<br />N 49° 48.539 E 017° 13.596<br />placené parkoviště 20 Kč/hod<br />P17H35A - Místo k parkování<br />N 49° 48.675 E 017° 13.285<br />stání zdarma<br />


Code: GC7H3BV
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=a80a5c7f-1bdc-45b9-aa07-38fdf9028b93
Hints: Pstruhový revír Svitava 2
LongDescription:
Světelský oltář je část bývalého hlavního oltáře zasvěceného Nanebevzetí Panny Marie, který byl vytvořen pro cisterciácký klášter ve Zwettlu (Světlá) v Dolním Rakousku. Nyní je součásti výzdoby adamovského kostela svaté Barbory. Jedná se o významnou památku pozdně gotického řezbářství.
Historie
Poté, co se opat Erasmus z Leisser rozhodl opravit poničený klášterní chrám ve Zwettlu, nechal řezbáři vytvořit zcela nový oltář, který byl zasvěcen Nanebevzetí Panny Marie. Po dokončení oltář dosahoval skoro 20 metrů. Odhadovaná doba vzniku oltáře se pohybuje mezi léty 1516 až 1525. Jedním z autorů byl pravděpodobně i Ondřej Morgenstern z Českých Budějovic.
V roce 1730 byl podle archivních zpráv považován za staromódní a o tři roky později byl rozmontován. Část známá dnes jako "Světelský oltář" byla uložena do boční kaple Všech Svatých.
V roce 1857 uhradil kníže Alois II. z Lichtenštejna výlohy za restaurování, Světelský oltář získal a následně jej věnoval do nově zbudovaného kostela v Adamově. Roku 1891 se opat kláštera ve Zwettlu Stephan Rössler obrátil na knížete Aloise s prosbou o vrácení oltáře, avšak vyhověno mu nebylo.
V průběhu let byl oltář napaden červotoči a částečně restaurován. V roce 1944 byl z obav před bombardováním oltář rozmontován a uschován v kryptě poutního kostela ve Vranově. V roce 1947 byl z Vranova odvezen na restaurování do Brna a poté se vrátil zpět do Adamova.
Roku 1970 byly z rámu oltáře ukradeny dvě sochy. Později byly nalezeny na aukci uměleckých předmětů v Německu a vráceny na oltář.
V roce 1978 byl oltář očištěn místními věřícími. V letech 2006-2007 byl oltář restaurován a během tohoto období byl vystaven na zámku v Mikulově. V roce 2010 byl vyhlášen národní kulturní památkou.
Nově také máme za kostelem Pramen Světla Matky Boží .
18. září 2016 proběhla s poledními údery kostelních zvonů spontánní oslava dokončení 1. etapy realizace Pramene Světla Matky Boží, kdy došlo i k jeho vysvěcení Mons. ThLic. Václavem Sloukem, děkanem brněnským za přítomnosti našeho nového faráře P. Pavla Lazárka, který napsal: "Světelský pramen má být povzbuzením, občerstvením a svátečním zastavením pro všechny bez rozdílu vyznání i dalších zařazení. Vytryskl tu pro každého a stejně jako milost Boží, jež se chce dotknout našich srdcí, tak i pramen touží svlažit žízeň všech kolemjdoucích."
Pramen je možná slabý průtokem, ale silný obsahem, který v něm hledající pomoc, povzbuzení či uzdravení mohou nalézt a již nacházejí. A hlavně nás vyzývá, abychom se o něj dělili. I když je dílo stále nedokončeno, dá kdykoliv rádo dárek na cestu pro vám nejbližší. Stačí naplnit nádobku.
(zdroj wikipedie + estudanky )
Pramen v zimním období je mimo provoz, údajně s jarním táním opět zazurčí . Má se prý po něm omládnout, zkrásnět ba i inteligence by měla dosáhnout nejvyšších met . Mohu osobně potvrdit. 
U MNE  SE NESTALO NIC .  Při pohledu do zrcadla a do občanky na datum narození se vždycky leknu, blbnu a chyby dělám stejné jako za mlada :-) . 
A jak na kešku . Poblíže pramene stojí stará Boží muka s jedním datem xxxx , 
Takže 18.050 - (xxxx - 1886.898) a 39.285 - (xxxx-1886.972) a můžete jít pro finálku :-) :-)

Additional Waypoints
017H3BV - Parkoviště u kostela
N 49° 18.056 E 016° 39.296

027H3BV - Náměstí
N 49° 18.121 E 016° 39.031


Code: GC7H73Q
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=fb7eb067-2632-4553-a494-211cba16b3a6
Hints: Odpočívám, nejedu; prosím opatrně vyndávat.
LongDescription:
<p>Pneumatika - taková obyčejná věc. Často ji potkávám při cestách po keších, kdy leží někde pohozená v přírodě, kam rozhodně nepatří. Často ji používám při svých cestách za kešemi. Ať již je obutá na kole nebo na autě či na autobuse.</p>
<p>Letos má výročí - od roku 1888, kdy byl patentován vynález Johna Boyda Dunlopa, se již 130 let používá pro zlepšení vlastností kol. Boyd sám ji vymyslel o rok dříve pro svého syna, vznikla ze zahradní hadice. Velmi rychle se pak ujala u jízdních kol. Později i u jiných kolových vozidel.</p>
<p> </p>
<h1>Ke keši:</h1>
<p><b>Pokud Dunlop vymyslel pneumatiku pro:</b></p>
<p>1, jízdní kolo  A=5</p>
<p>2, koloběžku  A=4</p>
<p>3, autíčko        A=3</p>
<p>4, tříkolku      A=2</p>
<p><b>Pro vyluštění dalších informací musíš nejdříve poskládat puzzle:</b></p>
<a href="http://five.flash-gear.com/npuz/puz.php?c=v&amp;id=4724814&amp;k=46955189">http://five.flash-gear.com/npuz/puz.php?c=v&amp;id=4724814&amp;k=46955189</a>
<p><b>Zde zjistíš hodnoty naší pneumatiky a podle nich se rozhodneš při dalších otázkách.</b></p>
<p><b>Brzdná dráha naší pneumatiky za mokra je (v obrázku), to znamená?</b></p>
<p>1, 60 m          B=1</p>
<p>2, 54 m          B=2</p>
<p>3, 45 m          B=3</p>
<p>4, 42 m          B=4</p>
<p><b>Má-li piktogram (v obrázku) označení hlučnosti pneumatiky, tak?</b></p>
<p>1, pneumatika je tišší než požaduje norma o 3 a více dB    C=9</p>
<p>2, pneumatika je tišší než požaduje norma o 2,5 dB C=8</p>
<p>3, pneumatika je hlučná tak, jak požaduje norma      C=7</p>
<p>4, pneumatika je hlučná víc, jak požaduje norma        C=6</p>
<p><b>Palivová účinnost  naší pneumatiky je (v obrázku) hodnota a to znamená?</b></p>
<p>1, +0 % D=6</p>
<p>2, +1,5 % D=5</p>
<p>3, +5,5 % D=4</p>
<p>4, +10 % D=3</p>
<p> </p>
Ze získaných údajů vypočítej hodnoty umístění finálky: <b>N 49° 35.CAC E 17° 05.(B+B+A)(C-B*B)B</b>
<p> </p>
<h2>Doufám, že tam zůstane jedinou!</h2>

<p>Additional Waypoints</p>017H73Q - Reference<br />N 49° 35.686 E 017° 04.877<br /><br />


Code: GC7HAM9
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=df61bfa3-08dc-42f2-9762-772da74c63e7
Hints: Fotohint znacka - zezadu Fotohint strom - prvni vlevo vzadu
LongDescription:
<center>
<h2>JELEN</h2>
<br />
<img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/a745c9c7-b50a-4e8a-b1cb-a8478ddc0fec_l.jpg" /><br /></center>
<br />
<p>Jelen je české rodové jméno pro velkou spárkatou zvěř z čeledi jelenovití. Většina patří do rodu Cervus, společně se sambary a barasingou, výjimkou je jelen milu, který je jediným druhem rodu Elaphurus. Jelen lesní a jelen sika jsou významnou lovnou zvěří, proto byli introdukováni i na místa, kde se dříve nevyskytovali a často jsou chováni v oborách.</p>
<p>Samice jelena se nazývá laň, mládě pak kolouch (řidčeji kolouš).</p>
<p>Samcům přes léto narůstají parohy, laním (samicím) nikdy. Samci pak paroží na konci zimního období shazují, po skončení soubojů podzimní říje. S věkem samce se zvětšuje jeho hříva i velikost paroží.</p>
<p>V českých lesích se můžeme setkat s jelenem lesním (jelen evropský, Cervus elaphus) a s nepůvodní sikou (Cervus nippon).</p>
<p>Druhy:<br />
*rod Cervus<br />
- jelen bělohubý (Cervus albirostris)<br />
- jelen lesní (Cervus elaphus, Linné)<br />
- jelen lyrorohý (Cervus eldii)<br />
- jelen sika (Cervus nippon)<br />
- jelen Schomburgkův (Cervus schomburgki) †<br />
- jelen wapiti (Cervus canadensis)<br />
*rod Elaphurus<br />
- jelen milu (Elaphurus davidianus)</p>
<br />
<center><i>***<br />
zdroj: https://cs.wikipedia.org/wiki/Jelen<br />
***</i></center>

<p>Additional Waypoints</p>P07HAM9 - Parking<br />N 49° 12.938 E 016° 05.475<br /><br />


Code: GC7HB3B
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=bb15872f-7437-4835-abe5-722424098177
LongDescription:
<h4 style="text-align:center;"> </h4>
<h2 style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">"Studánka u říčky"</span></h2>
<h4 style="text-align:center;"> </h4>
<h4 style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">Touto jednoduchou Multikeší bych vám chtěl ukázat "Studánku" v krásném údolí říčky.</span></h4>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;"><img src="https://s3.amazonaws.com/gs-geo-images/cddf0136-c193-41ee-8a3a-2ff81b16919c_l.jpeg" alt width="640" height="360" /></span></p>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">Autor fotografie: Jakub Zimmermann</span></p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">Podle mého názoru je to spíše hydrant upravený ve stylu studánky ale to zas až tak není podstatné. Chtěl bych vám toto místo ukázat, a dopřát vám krásnou procházku do tohoto údolí kde je opravdu hezky jak v zimě tak a (to hlavně), i v létě. Určitě to tu většina z vás zná ale já osobně se sem rád vracím a je tu opravdu hezky. V zimním období,jak jsem dnes zjistil,voda opravdu neteče. (19.1.2018) </span></p>
<h4 style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">Jak na odlov keše? </span></h4>
<h4 style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">Prohlédněte si hydrant (pumpu), nebo jak bych to nazval,a v horní části najdete dvojciferné číslo AB.</span></h4>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">Finálku hledej na souřadnicích:</span></p>
<h3 style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">49  14.(A-5)(B+6)(A-2)</span></h3>
<h3 style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">016  43.(B+3)(A-4)(B+1)</span></h3>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;">(Závorky mezi sebou nenásobte)</span></p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;"><img src="https://img.geocaching.com/avatar/c7036591-5a4e-4b18-8359-07301f3f67f9.jpg" alt width="48" height="48" /></span></p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"><span style="color:#003300;"> </span></p>

<p>Additional Waypoints</p>017HB3B - Parkoviště <br />N 49° 14.735 E 016° 43.505<br /><br />027HB3B - Trasový bod c.1<br />N 49° 14.662 E 016° 43.711<br />První trasový bod kde odbočte v pravo na lesní cestu.<br />037HB3B - Trasový bod c.2<br />N 49° 14.375 E 016° 43.715<br />Na druhém trasovém bodu opět mírně do prava.<br />047HB3B - Trasový bod c.3<br />N 49° 14.155 E 016° 43.755<br />Zde ostře do prava. <br />057HB3B - Trasový bod c.4<br />N 49° 14.213 E 016° 43.723<br />V levo dolů po menší cestě přes lávku.<br />067HB3B - Trasový bod c.5<br />N 49° 14.193 E 016° 43.663<br />Odbočte do prava a už  jdete po cestě ke studánce.<br />

TravelBugs:
<BR>Der weiße Wanderer / The White Walker (id = 5201126, ref = TB62C06)
<BR>Vexy (id = 6548779, ref = TB7GKAW)


Code: GC7HBH0
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=71b7b3c3-1544-49f1-ad35-4c29ffe4390d
LongDescription:
<p>Tato keška se nachází v areálu volně přístupného parku. <b>Prosím o nenápadné chování!</b></p>
<p>Pokud jste se rozhodli vyluštit tuhle kešku, přeju vám už nyní hodně zdaru a tady mám pro vás instrukce: K nalezení finální krabky bude potřeba uskutečnit malou procházku jak po Švehlových sadech, tak i po internetu a taky budeš muset nahlédnout do své mysli a přemýšlet.</p>
<p><b><u>POZOR!</u></b> Při plnění úkolů se budeš pohybovat v oblasti, kde normálně jezdí auta a vlak. Budeš muset přecházet cesty a koleje, dávej si pozor a dobře sleduj okolí! Už několikrát se tady stalo, že člověka přejel vlak - ať nejsi dalším z nich. Zastávky si dobře rozplánuj, ať víš kam můžeš vzít georobotinu a kam ne.</p>
<p><u>Není to žádná rychlovka - vyžaduje čas, přemýšlení a trpělivost.</u></p>
<h4><u><b>FINÁLNÍ VZOREC:</b></u></h4>
N 49° <b>F</b>.(<b>C</b>+1)<b>E</b>(126/<b>G</b>)<br />
E 017° <b>Z</b><b>D</b>.(<b>C</b>+2)<b>B</b><br />
<br />
<p>Tady mám instrukce - připravil jsem si pro tebe celkem 7 zastávek s indíciemi - 6 skutečných vyhledatelných v přírodě a jednu na netu. Poté, co jsi zaparkoval své geovozidlo na vyznačených waipointech se vydej na průzkum. Zastávky nemusíš hledat postupně - začni si kde chceš - z míst, které navštívíš není potřeba nic brát.</p>
<br />
<p><u><b>1.STAGE</b></u><br />
Úvodní souřadnice tě dovedou do středu Švehlových sadů<br />
Počet laviček = <u>hodnota D</u></p>
<p><b>2.STAGE</b><br />
N 49°19.629, E 17°34.723<br />
Na souřadnicích se nachází dopravní značení, na něm je samolepka <u>(hodnota E):</u><br />
Tripex = 4<br />
Sekne = 1<br />
Trachea = 6</p>
<p><b>3.STAGE</b><br />
N 49°19.610, E 17°34.691<br />
Zde tě zajímá jedno velké písmeno. Jaké písmeno vidíš.? <u>(hodnota F)</u><br />
U = 49<br />
V = 34<br />
T = 19<br /></p>
<p><b>4. STAGE</b><br />
N 49°19.624, E 17°34.821<br />
Na těchto souřadnicích tě zajímají dvě čísla, v podstatě jedno - nalezneš ho vyobrazeno jako desetinné.<br />
Potřebuješ znát číslo lampy - Zajímá tě jen to první, poznač si ho jako <u>hodnotu C</u><br />
<i><span style="color:blue;">Hint</span></i>: klekni si</p>
<p><b>5. STAGE</b><br />
N 49°19.611, E 17°34.813<br />
Zde se tě ptám:<br />
Jaký tvar má nádoba na podstavci, který vidíš před sebou. <u>(hodnota A)</u><br />
ČTVERATÝ = 14<br />
KULATÝ = 15<br />
OBDÉLNÍKOVÝ = 16<br /></p>
<p>Takto nýnější soška pana Švehly, kterému je park věnován, vypadala v roce 1937.<br />
Jak vypadá nyní už určitě víš<br />
<i>autor fotky: archiv muzea Holešovska</i></p>
<p><img src="https://img.geocaching.com/cache/large/0b4babfd-009b-42a0-a4e4-aca1da7929b6.jpg?rnd=0.1821901/logo.gif" /><br /></p>
<p><b>6. STAGE</b><br />
Tohle je trochu jiná zastávka. Nenajdeš ji nikde v okolí sad.<br />
Musíš nějakým způsobem zjistit součet čísel roku odhalení 1. pomníku Antonína Švehly na olomoucku v tehdejší ČSSR.<br />
Vyjde ti dvojmístné číslo - jen tak pro zajímavost, bude to sudé a liché číslo. Tento výsledek je <u>hodnota G</u></p>
<p><b>7. STAGE</b><br />
N 49°19.635, E 17°35.022<br />
Ano jistě, trochu procházky neuškodí :)<br />
Hledej m3. <u>(hodnota B)</u></p>
<br />
<p>Pozor ... jak sis jistě všiml ... ve vzorci, který tě má vést k vítězství, se nachází hodnota Z.<br />
Proč jsem ji tam dal a kde ji máš vzít.? Chceš to vědět.?<br />
K výsledku se budeš muset dopočítat.<br />
Jak na to:<br />
Máš zjištěnou hodnotu A - VÝBORNĚ!<br />
Nyní musíš zjistit hodnotu X z následující rovnice: <u>-3x + A = 0</u> (Výsledek si ověř zkouškou)<br />
A teď již konečně: <b>hodnota Z = X - 2</b></p>
<p>Nyní již máš vše, gratuluji ti.<br />
Nezbývá, než jen doufat, že máš vše správně, kdybys měl nějaký problém, stačí mi napsat - rád pomůžu :)</p>
<p>Věřím, že se jedná o trošku náročnější záležitost, proto zde si můžeš ověřit tvůj výsledek</p>
<a href="http://geocheck.org/geo_inputchkcoord.php?gid=6292970a61bf210-e646-48ec-968c-759c3fde64ba"><img src="http://geocheck.org/geocheck_large.php?gid=6292970a61bf210-e646-48ec-968c-759c3fde64ba" title="Zkontrolujte Vaše řešení" border="0" /></a>
<p>Additional Waypoints</p>027HBH0 - Stage 2<br />N 49° 19.629 E 017° 34.723<br /><br />037HBH0 - Stage 3<br />N 49° 19.610 E 017° 34.691<br /><br />047HBH0 - Stage 4 <br />N 49° 19.624 E 017° 34.821<br /><br />057HBH0 - Stage 5<br />N 49° 19.611 E 017° 34.813<br /><br />067HBH0 - Stage 6<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br /><br />P07HBH0 - Parkování 1<br />N 49° 19.520 E 017° 34.449<br />Vhodné parkování<br />P17HBH0 - Parkování 2<br />N 49° 19.533 E 017° 34.715<br />Můžete zkusit i zde.<br />T07HBH0 - Cyklostezka - Centrum<br />N 49° 19.604 E 017° 34.700<br />Pro pěší i cyklo, stezka spojující centrum města s ústí směrem na Martinice<br />

Hints:
[Vsechno najdes v listingu.] Potrebne nalezitosti pro bezpecny odlov se dozvis jakmile rozlustis souradnice.


Code: GC7HCZP
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=c81ea741-0187-41b0-bb4a-6db02730ed4b
Hints: Na niti
LongDescription:
<p>Kostel církve Československé husitské (Husův sbor) v Týnci nad Labem, postavený v letech 1932-34 se sbírek místních věřících (kolaudace proběhla 18. 10. 1934, tedy o dva roky později než v Kolíně). V roce 1954 sem byly přemístěny původní kolínské varhany. V roce 1984 byl sbor opraven a opatřen stávající břízolitovou omítkou. V roce 1992 byly v lodi zavěšeny křišťálové lustry a za stůl Páně umístěn velký modřínový kříž.</p>
<p>Obdélná moderní stavba orientovaná ve směru jihozápad - severovýchod, ukončená polokruhovitým presbytářem. Nad vstupním průčelím se zdvíhá stylizovaná věž s kruhovým okénkem a místem pro zavěšení dvou zvonů. Na vrcholu věže je pozlacený husitský kalich s křížem.</p>
<p>Kostel spadá do Kolínské náboženské obce Pražské diecéze. Bohoslužby se zde konají každou první neděli v měsíci a o náboženských svátcích ve 14:00 hodin.</p>


Code: GC7HCZR
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=d2197bab-273f-474f-90ca-907e1a789bf7
Hints: Magnet
LongDescription:
<h1 style="text-align:center;margin-bottom:0;">NS Hrubá Voda - Voda živá</h1>
<div>
<div style="text-align:justify;margin-top:0.5em;"><u>Délka:</u> 3 km, profil stoupání 150 metrů<br />
<u>Počet zastavení:</u> 5<br />
<u>Dostupnost:</u> Hrubá Voda (nádraží ČD), parkoviště skiareálu resort Hrubá Voda<br />
Ocení zejména rodiny s dětmi a vycházkoví turisté.<br />
<br />
Hlavní myšlenkou založení této naučné stezky bylo zejména poodkrytí či znovu připomenutí lokality Hrubé Vody veřejnosti a výletníkům, kteří do resortu v Hrubé Vodě přijíždějí autem, na kole i vlakem. Spousta návštěvníků letoviska jím pouze projíždí nebo se zastaví jen ve volnočasovém parku.<br />
<br />
<u>Příjemný okruh pro každého</u><br />
Pro rodiny s dětmi a k příjemným procházkám před večeří či po obědě, je však důležité nabídnout také něco jiného než zážitky v podobě atrakcí. Jako velkou přidanou hodnotu celého resortu oceníme právě lokalitu, ve které se nachází. Proto lidem pomocí naučné stezky přibližuje krásy, které nás obklopují, které tu vždy byly a které je důležité znovu vnímat a objevovat.<br />
<br />
<u>Stručný popis trasy</u><br />
Trasa vede od budovy nádraží v Hrubé Vodě, kde se nachází také první infopanel. Zde se dočteme o významu místa a obce v historii i dnes, o historii budovy nádraží a turistiky celé oblasti. Směrem k hotelu Hluboký dvůr, se dáme dále do mírného stoupání kolem budovy konírny, kde najdeme zastavení druhé. Zde se dočteme o zpracování břidlice a zajímavé historii této suroviny pro život starousedlíků a celé oblasti.<br />
Budeme pokračovat opět do kopce, dokud nedojdeme na vrstevnici, po které se vydáme směrem ke zřícenině hradu Hluboký. Na třetí zastávce trasy se dočteme o přírodních hodnotách údolí a také o Libavsku. Čtvrtým, nejvýše umístěným zastavením je zřícenina hradu Hluboký.<br />
Pokud budeme chtít dokončit stezku směrem k zastávce pět, pak sejdeme dolů zpět ze čtvrtého stanoviště u zříceniny ke třetímu zastavení a znovu dolů novou asfaltovou cestou k chatové zástavbě až k mostu u řeky Bystřice. Právě o vodě a řece Bystřici pojednává páté, poslední zastavení nové naučné stezky.<br />
<br />
Při realizaci naučné stezky se spolupodílela obec Hlubočky a resort Hrubá Voda. Texty i fotografie na panelech vytvořil Marek Bohuš.</div>
</div>
<br />
<h3 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">Ke keši:</h3>
<div>
<div style="text-align:justify;margin-top:0;">Vaším úkolem bude projít 5 zastavení Naučné stezky Hrubá Voda – Voda živá. Na každém zastavení budete zjišťovat letopočty.<br />
<br />
<span style="color:red;"><u>Důležité upozornění:</u> Z důvodů, že NS mezi zastavením 2 a 3 protíná lyžařskou sjezdovku je v zimním období neprůchozí. Z tohoto důvodu doporučuji od zastavení 2 vrátit na parkoviště 2 a pokračovat kolem spodní stanice lanovky k zastavení 5 a pak nahoru po asfaltce k zastavení 3.</span></div>
<br />
<h4 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">Stage 1 – Seznámení (N 49°40.168, E 17°26.340)</h4>
<div style="text-align:justify;margin-top:0;">Nachází se na úvodních souřadnicích.<br />
<b>Vesnice Hrubá Voda</b><br />
První zmínka pochází z roku 136<b>A</b>, kdy jsou pojmenovány později zaniklé Velké Hluboky, které odpovídají Hrubé Vodě.<br />
<b>Moravskoslezská ústřední dráha</b><br />
Stojíte před budovou secesního nádraží z roku 19<b>B</b>8.</div>
<br />
<h4 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">Stage 2 – Těžba břidlice (N 49°40.106, E 17°26.326)</h4>
<div style="text-align:justify;margin-top:0;"><b>Břidličný mlýn</b><br />
Snad nejpůsobivějším pozůstatkem těžby je hluboká trychtýřovitá propast zvaná Čertova díra (asi <b>C</b> km nad hotelem, již ve vojenském prostoru).<br />
<b>Letovisko Hrubá Voda</b><br />
Po roce 19<b>D</b>5 proběhl nejen odsun a výměna obyvatelstva za česky mluvící.</div>
<br />
<h4 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">Stage 3 – Přírodní krásy (N 49°39.955, E 17°26.077)</h4>
<div style="text-align:justify;margin-top:0;"><b>Libavsko</b><br />
Celá oblast se roku 19<b>E</b>6 stalo vojenským újezdem, který je dodnes.<br />
<b>Příroda</b><br />
Ve starých důlních dílech oblasti bylo zjištěno 11 až <b>F</b>6 druhů netopýrů žijící v České republice.</div>
<br />
<h4 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">Stage 4 – Hrad Hluboký (N 49°40.053, E 17°25.859)</h4>
<div style="text-align:justify;margin-top:0;"><b>Hrad Hluboký</b><br />
Roku 142<b>G</b> byl dobyt a rozbořen a roku 149<b>H</b> označen jako zřícenina.</div>
<br />
<h4 style="text-align:justify;margin-bottom:0;">Stage 5 – Kouzlo vody (N 49°40.136, E 17°26.064)</h4>
<div style="text-align:justify;margin-top:0;"><b>Bystřice</b><br />
S tokem o délce <b>J</b>4 km a plochou povodí skoro 2700 km2 je mezi toky toho jména druhou v pořadí co do velikosti. Pramení u obce Ryžoviště ve výšce <b>I</b>60.</div>
<br />
<div style="text-align:justify;margin-top:0;">Finální souřadnice získáte dosazením do níže uvedeného vzorce:<br />
<b>N 49°AB.CDE<br />
E 017°FG.HIJ</b><br />
Ciferný součet souřadnic je 53.<br />
<br />
Při vyzvedání finálky dbejte větší opatrnosti.</div>
</div>
<br />
<div><img src="https://lh3.googleusercontent.com/TuAJn4KD6B8XICvhF7nBjwtZeXXyWxuAA_8C_C_5p5A9zuEetfY8lfzqf_kzesFUPm-xmRZyB7-yW__5gYm5yR_TpdcWoRsvDQWU1SgBtY_o4fzMrmyUkO54O1ePh2aPwi_xVPM63fzTxacExCejqora4Y2ciJkAkdiuIf0afphuvT9jmATNKlv3YoKIK4usxwUEiMrZKpcIV-_0NiT_udOXUjHMNVGxcjjuzgSXilMmOATq67Qu3LUZS_jAYpMGs1PntsSvvUnqyTKKjixanzZ0XRmG93QcUxoZGIkCbVO_L1NM6n4tL3alYjzemFKjWgRTJ6hI66poODIvDNIQXUem6AZx93J_9TOFFdShH9x2aftHuxHsxMYk9WPrfjQ5UikOvJZEBKOHMrB2I3RGydvSMAb1-YsDO6d6lLlP4qUeB7KeRwiI7dJsuta1k8f1N2f_so_Fwd3O3ybfY6mGnjSbjWi-HMk_0B4LvOB3mlUq88BjeS1X3We92dzvpgAX7Xf89kC2LtdHktYIuNLBSDytP5jhRZHIqX8JMR66zEOWxKz5Ic1OSSf9DOKKdQwtgtazN4CpcTOJiQcBkQAIAKwiuxdq7pc6HCu2_eM=w850-h637-no" alt="Pohled od hradu na Park sportu Hrubá Voda" style="width:100%;text-align:center;" />
<div style="text-align:center;font-style:italic;">Pohled od hradu na Park sportu Hrubá Voda</div>
</div>
<br />
<p style="text-align:justify;">Zdroje:http://www.hlubokydvur.cz/naucna-stezka-hruba-voda-voda-ziva/t1135</p>

<p>Additional Waypoints</p>FN7HCZR - Final Location<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br />N 49°AB.CDE

E 017°FG.HIJ

Ciferný součet souřadnic je 53.<br />P17HCZR - U nádraží<br />N 49° 40.155 E 017° 26.280<br />Vleze se sem tak max 10 aut.<br />P27HCZR - Park sportu Hrubá Voda<br />N 49° 40.130 E 017° 26.315<br />Velké parkoviště k Park sportu Hrubá Voda<br />S17HCZR - Stage 1<br />N 49° 40.168 E 017° 26.340<br />Vesnice Hrubá Voda -
První zmínka pochází z roku 136A, kdy jsou pojmenovány později zaniklé Velké Hluboky, které odpovídají Hrubé Vodě.

Moravskoslezská ústřední dráha -
Stojíte před budovou secesního nádraží z roku 19B8.<br />S27HCZR - Stage 2<br />N 49° 40.106 E 017° 26.326<br />Břidličný mlýn - 
Snad nejpůsobivějším pozůstatkem těžby je hluboká trychtýřovitá propast zvaná Čertova díra (asi C km nad hotelem, již ve vojenském prostoru).

Letovisko Hrubá Voda - 
Po roce 19D5 proběhl nejen odsun a výměna obyvatelstva za česky mluvící.<br />S37HCZR - Stage 3<br />N 49° 39.955 E 017° 26.077<br />Libavsko - 
Celá oblast se roku 19E6 stalo vojenským újezdem, který je dodnes.

Příroda - 
Ve starých důlních dílech oblasti bylo zjištěno 11 až F6 druhů netopýrů žijící v České republice.<br />S47HCZR - Stage 4<br />N 49° 40.053 E 017° 25.859<br />Hrad Hluboký - 
Roku 142G byl dobyt a rozbořen a roku 149H označen jako zřícenina.<br />S57HCZR - Stage 5<br />N 49° 40.136 E 017° 26.064<br />Bystřice -
S tokem o délce J4 km a plochou povodí skoro 2700 km2 je mezi toky toho jména druhou v pořadí co do velikosti. Pramení u obce Ryžoviště ve výšce I60.<br />


Code: GC7HD62
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=198ca568-00f3-4fb9-aebf-1ff644a16c5c
Hints: U plotu, dole, za kameny.
LongDescription:
<p>Vítám vás u své první založené kešky.</p>
<p><strong>Popis kešky</strong></p>
<p>Jak vidíte z názvu věnoval jsem ji hasičům z Kolína. Myslím,že si ji zaslouží. V Kolíně mám hasičskou stanici na dohled ze svého bytu,tak vím, jak často musí vyjíždět k záchranným akcím. Jaké mají hasiči poslání asi všichni víme,tak jen v rychlosti napíšu pro ty co si třeba pletou telefonní čísla záchranných složek,že hasiči mají 150.</p>
<p>Ještě pak pro zajímavost,každý rok 8.května se v Kolíně pořádá Den Záchranářů,kde kolínští hasiči předvádí svou techniku a záchranné akce. Dále se zde dozvíte mnoho zajímavého a můžete si i vyzkoušet hasičské povolání. Určitě se někdy přijeďte podívat...</p>
<p>Info o keši :</p>
<p>Jedná se o krabičku 350ml. Pro první kačery jsem vložil 4x cwg,tak prosím vyměňovat poctivě.</p>
<p>Nevím jestli souřadnice keše jsou nejpřesnější,ale plus-mínus nějaký metr to asi bude.Budete-li mít přesnější souřadnice,prosím nebojte se mi je poslat.</p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>P07HD62 - Parking<br />N 50° 00.915 E 015° 12.314<br /><br />


Code: GC7HDJ2
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=e5bd3683-cfe6-462d-90fe-9fe327f73d64
LongDescription:
<h2 style="font-style:italic;text-align:center;"><strong>Upozornění:</strong></h2>
<h2 style="text-align:center;"><strong>...budeš potřebovat <u>černý permanentní fix </u>= Tvá speciální výbava</strong></h2>
<p style="text-align:center;"> </p>
<h2 style="text-align:center;"><strong>?</strong><strong>…a také si v atributech všimni, že potřebuješ navíc ještě jednu nezbytnou pomůcku… ...bez ní nechoď...!!!</strong></h2>
<p style="text-align:center;"><img alt src="https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcQetMpB46CmQ4EAGzIPm8ds1SSl1f5JXsd_ISHznSjw_hdou6UA" style="height:225px;width:225px;" /></p>
<h2 style="text-align:center;"><strong>…někdo bude potřebovat tento atribut:      <img alt src="https://www.geocaching.com/images/attributes/onehour-yes.gif" style="height:30px;width:30px;" /></strong></h2>
<h2 style="text-align:center;"><strong>…no a jiný bude potřebovat tento atribut:        </strong><strong>  </strong><strong><img alt src="https://www.geocaching.com/images/attributes/onehour-no.gif" style="height:30px;width:30px;" /></strong></h2>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p> </p>
<h3 style="text-align:center;"><strong>Poznámka ownera č. 1</strong>:</h3>
<p style="text-align:center;">Tuto keš věnuji se vší úctou a láskou místu, kde jsem strávil velmi velkou část svých nezletilých, ale i kapičku zletilých let…</p>
<h3 style="text-align:center;"><strong>Poznámka ownera č. 2</strong>:</h3>
<p style="text-align:center;">Z deseti námi založených keší je již celá polovina po smrti... = death... tímto moc prosíme… chovejte se k ní tak, jako byste ji stvořili a byla Vaše…</p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<h1 style="text-align:center;"><strong>LUŽÁK</strong></h1>
<p style="text-align:center;"> </p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="http://www.luziceuhodonina.cz/www/obecluzice/fs/luzak-007-z.jpg" style="height:542px;width:800px;" /></p>
<p> </p>
<p style="text-align:center;">Do osmdesátých let dvacátého století měl lužický rybník všeobecně zaužívaný název Tihelňa. Jak již název napovídá, jáma, ve které je dnes voda, vznikla původně těžbou jílu, z něhož se vyráběly cihly zvané kotovice. Původně se cihly sušily na slunci, později, asi od roku 1861, se vypalovaly v peci, kterou postavilo sdružení lužických sedláků. Ti vozili cihly na stavby do okolí. Částečně je z nich postavený i lužický kostel a škola. Jámy byly hluboké až dvacet metrů a hlína se vyvážela na malých vozících tažených psy.</p>
<p style="text-align:center;">Kolem roku 1912 se obrovská jáma začala plnit vodou. Postupně tak došlo k jejímu úplnému zatopení. O čtrnáct let později si rybník Tihelňu pronajal studnař František Novák a zřídil tady koupaliště. Postupně upravil vstup do vody, postavil šatny a zakoupil loďky. O koupání a loďkaření byl velký zájem. Rybník zaznamenal také dva neúspěšné pokusy o výlov. Ryby totiž zůstaly v bahnitých jámách na dně.</p>
<p style="text-align:center;">Největšími úpravami prošel rybník po druhé světové válce. Hned v roce 1946 koupil domek u jeho břehu Rudolf Beneš a začal s rekonstrukcí koupaliště. Koupil loďky, vytvořil dřevěné bazény a postavil můstek. Oblíbený byl také nový bufet. V roce 1950 se k Cihelně dostala i elektřina. Areálem se začala ozývat hudba z reproduktorů i pohádky pro děti.</p>
<p style="text-align:center;">Iniciátorem budování sportovního areálu byl Alfred Cupal. Vlastním úsilím a díky pomoci sportovců a Lužičanů postavili skokanské můstky vysoké dva a čtyři a půl metru, závodní plavecké dráhy dlouhé pětadvacet a padesát metrů, startovací plošiny s bloky, prostor pro vodní pólo a dva skokanské můstky s odrazovými prkny. Přibylo i volejbalové hřiště. Freda Cupal vedl tréninky a postupně získával mládež pro závodní plavání. Na Cihelně se tak pravidelně konaly plavecké závody a soutěže. Na koupaliště přicházeli i přijížděli nejen Lužičané, ale i dospělí a děti ze širokého okolí. Ti začali používat pro rybník nový název Lužák. Avšak od sedmdesátých let začal areál přírodního koupaliště postupně chátrat. Skončilo i závodní plavání. K rybníku tak chodili jen rybáři. Zájem o areál vzrostl až po roce 1989. Měnili se majitelé i nájemníci, kteří pomocí panelů zpevnili břehy. Dům pana Beneše se přebudoval na restauraci.</p>
<p style="text-align:center;">V současnosti je celý areál Cihelny majetkem Obce Lužice. Ke dvěma hřištím na nohejbal přibylo třetí na plážový volejbal. Po vykácení přestárlých topolů se zlepšila i kvalita vody. Obec ve spolupráci s rybáři uklízí vodní hladinu kosením břehů a vápněním vody. Areál slouží i k pořádání akcí pro děti a dospělé, včetně zábav a letního kina. Od roku 2006 do roku 2014 se zde konalo sochařské sympozium studentů uměleckých škol DŘEVO-KÁMEN Lužice. Velmi emotivní akcí je i každoroční silvestrovské plavání otužilců, kterému vdechl život místní plavec Tonda Krejčiřík.</p>
<p style="text-align:center;"><img alt src="http://static.panoramio.com/photos/large/7746884.jpg" style="height:600px;width:800px;" /></p>
<p style="text-align:center;"> </p>
<h2 style="text-align:center;"><strong>Ke keši:</strong></h2>
<p style="text-align:center;">Na úvodních souřadnicích se nachází bouda, kde nalezneš nade dveřmi pod stříškou destičku, na které je uvedené pro Tebe důležité <strong>třímístné číslo</strong>. Pokud tento předmět opatrně sundáš a otočíš, nalezneš na něm i <strong>souřadnice</strong>, kde se nachází veřejnosti utajená Pyramida… takže se tam vydej… ale destičku vrať na původní místo... pokud nalezneš správně místo s Pyramidou, tak zjistíš, proč znát právě to třímístné číslo… Obecně u všech pyramid, jakožto mystických míst, se mohou vyskytovat paranormální jevy. Takže i u lužické Pyramidy můžou nastat různé odchylky od normálu... například ztráta telefonního signálu, kolísání při zaměření GPS, či jiné, lidskému tvoru nepochopitelné úkazy...</p>
<p style="text-align:center;">…no... ale už to dále nechejme na Pyramidě, třeba Tě posune blíže k finále...</p>

<p>Additional Waypoints</p>P07HDJ2 - Parking geoořů<br />N 48° 50.425 E 017° 05.105<br />...míst je hafl... stačí si vybrat... prosím...<br />R07HDJ2 - Pohled na Lužák<br />N 48° 50.414 E 017° 05.293<br />...zde je interesantní pohled na celý areál...<br />

Hints:
Bouda: nade dvermi boudy › nahore pod striskou v levem rohu › retizek
Pyramida: pod lezicim velikanem › cti postup › nervy › diazepam
Finale:      nevypadam › ale jsem zluty


Code: GC7HDNQ
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=ab2ce763-dc9b-4c46-91b5-36cdb0c56510
Hints: kamenostrom
TravelBugs: <BR>Chip-Lavender TB14b (id = 5503741, ref = TB6CGWZ)
LongDescription:
<p>Jedna stará pověst tvrdí, že za starých časů táhli vojáci přes Vésku. Bylo to v době, kdy se vraceli domů ke svým rodinám. Měli dobrou náladu a své vítězství chtěli co nejdříve oslavit. Zastavili se tedy v místní krčmě nedaleko kapličky a zapili tady svůj heroický výkon. Opojeni lahodným mokem se ještě onoho večera dohodli, že budou pokračovat ve své cestě a přespí v nedalekém lese. Marně se je hostinská snažila přesvědčit, aby zůstali a přenocovali ve vsi. Po chvíli však pochopila, že pivem a vínem posilněné vojáky jen stěží přesvědčí. Tenkrát jim vyprávěla legendu o zeleném trollovi, který žije v místních lesích a nahání lidi, kteří jsou posedlí válkou a bojem. Chlapi se však hostinské jen vysmáli a se zpěvem na rtech se rozloučili. Tenkrát to bylo naposledy, kdy o vojácích někdo slyšel nebo je spatřil. Několikrát se od té doby pročesaly okolní lesy, ale po vojácích jako by se slehla zem. Nikdo přesně neví, co se tenkrát vlastně stalo. Farář tenkrát zapsal do kroniky, že zeleného trolla viděli místní ochmelkové v mlhovém oparu vždy v dálce po cestě z krčmy a nikdy směrem do ní...</p>
<p>Přestože se zdá být vše ztraceno, zapomenuto a zamlženo, je to právě Véska a její okolí, která může pomoci s hledáním odpovědí. Říká se totiž, že předkové nejspíš něco tušili nebo dokonce věděli. Představa, že by ale během pátrání narazili na zeleného trolla ve své temné skrýši, je však natolik děsila, že se raději nepokusili o žádné hrdinství. Pro jistotu však informace zašifrovali do zprávy, kterou ukryli na několika místních křížích. Předpověděli, že jednou přijde někdo odvážný. Někdo, kdo se nebojí vypravit na 5 kilometrů dlouhou křížovou výpravu. Někdo, koho nezastaví dvouhodinové dobrodružství cestou do kopce, z kopce, přes potok, kříže, les i ves, až nakonec stane tváří v tvář zelenému trollovi...</p>
<p>Jsi to ty? Tak na co ještě čekáš?</p>
<p><strong>Keška obsahuje určitý typ předmětů. Proto do ní nevkládejte rozbité věci, propagační materiály nebo nejrůznější nesmysly z kinder vajíček. Dejte tam jen to, co byste sami rádi našli. Jinými slovy, pokud se chcete zbavit něčeho nepotřebného a nezajímavého, raději to rovnou vyhoďte do popelnice.</strong></p>
<p>Pro prvních 13 úspěšných hledačů jsou připraveny malé retro dárky. Najdete je v menší logovací keši společně s logbookem a tužkou.</p>
<p><strong>Nebojte se hlídače pokladu. Pokud mu nic neuděláte a necháte jej tam kde je, tak vám neublíží. Ujistěte se, že při vašem odchodu bude ve stejné poloze a nahoře. Dopřejte pěkný zážitek i ostatním. :)</strong></p>

<p>Additional Waypoints</p>017HDNQ - Kříž u potoka<br />N 49° 39.804 E 017° 20.855<br />A = POČET PÍSMEN V PŘÍJMENÍ mínus 2<br />027HDNQ - Kříž na bývalém hřbitově<br />N 49° 39.703 E 017° 21.093<br />B = POČET PÍSMEN V POSLEDNÍM SLOVĚ NA KŘÍŽI<br />037HDNQ - Kříž ve vsi<br />N 49° 39.550 E 017° 21.161<br />C = POČET PÍSMEN V PŘÍJMENÍ mínus 4<br />047HDNQ - Kříž u kapličky<br />N 49° 39.533 E 017° 21.280<br />D = SOUČET ČÍSLIC LETOPOČTU NA KAPLIČCE mínus 13<br />057HDNQ - Kříž na rozcestí<br />N 49° 39.337 E 017° 21.993<br />E = POČET PÍSMEN V PŘÍJMENÍ mínus 4<br />067HDNQ - Kříž na vyhlídce<br />N 49° 39.345 E 017° 22.503<br />F = POČET HVĚZD NA JEDNÉ STRANĚ KŘÍŽE<br />FN7HDNQ - Poklad<br />N/S  __ ° __ . ___ W/E ___ ° __ . ___ <br />N 49° 39.ABC' E 17° 21.DEF'<br />P07HDNQ - Parkoviště<br />N 49° 39.451 E 017° 21.625<br />Tady můžete zaparkovat své geovozítko.<br />


Code: GC7HF4T
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=04e2f20b-bd6b-406f-9ea3-345a368be94a
Hints: Ve skale
LongDescription:
<p>Gotická tvrz ze 14. století bývala původně dvoupatrový věžový palác obdélného půdorysu, v jehož přízemí byla spižírna, sklepy a studna. Tvrz nechal postavit Vaněk z Miletínka. Po jeho smrti se zde vystřídalo mnoho majitelů a v roce 1502 získal Týnec Vilém z Pernštejna. V roce 1553 Pernštejnové tvrz postoupili týneckým měšťanům a z panského sídla se stala zemědělská usedlost a gotický palác se proměnil v sýpku. <br />
Dnes je objekt v havarijním stavu.</p>
<p>V roce 2007 byl zařazen na seznam nejohroženějších památek České republiky. Je v soukromém vlastnictví a není veřejnosti přístupný.</p>


Code: GC7HF53
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=4c09b125-0789-4f9f-89f5-5919ba1b4d35
Hints: Uz ani kapka
LongDescription:
<p>Přijměte pozvání do Týnce nad Labem.</p>
<p>Pozdně barokní kostel z let 1780–81 patrně od Františka Jedličky byl postaven na místě starších předchůdců. (Tím byla románská a gotická kaple z roku 1339 od sedleckého opata. Od roku 1384 byl kostel již jako farní.).</p>
<p>Kostel byl několikrát poškozen, za války husitské a později třicetileté, vždy však byl opraven. Poslední Velká pohroma kostel stihla v roce 1834, kdy byl poničen požárem, zničeny byly nástěnné a nástropní malby od mistra Kramolína, poničeny byly i zvony. Pohromě unikla jen cínová křtitelnice z roku 1630. Dnešní podoba kostela pochází z let 1837-38. Opravami prošel v letech 1905 a 2009.</p>
<p>Od geocacherů se očekává maximální utajení skrýše před pohledy z okolních oken.</p>
<p>Krabička "tic-tac" s magnetem.</p>


Code: GC7HG7Y
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=e2995ac7-6572-4ae1-b1c8-75a171d94d86
Hints: Předstírej, že si čteš.
LongDescription:
<img width="253" src="https://img.geocaching.com/cache/large/921a8d50-98b9-4640-8cd0-75aa2bbf7289.jpg" alt="Kostel před rekonstrukcí" title="Kostel před rekonstrukcí" align="left" hspace="10" /> Dnešnímu městysi Nové Dvory předcházel hospodářský dvůr, založený pravděpodobně v průběhu 13. století cisterciáckými mnichy z nedalekého sedleckého kláštera. Ti ho nazvali Nový dvůr (Nowa curia) a toto jméno se poprvé objevuje na pečeti Vítka ze Žehušic z roku 1370. V majetku kláštera byl dvůr až do husitských válek, po nichž se stal v roce 1436 součástí kolínského panství Bedřicha ze Strážnice. V této době se pak vůbec poprvé vzpomíná i existence vsi (Novas villas), která byla nakonec v roce 1701 povýšena Leopoldem I. na městečko s právem používat městský znak s pečetí.<br />
<br />
<img width="253" src="https://img.geocaching.com/cache/large/f25dd9d5-42f6-4a07-bb23-f86ec264a338.jpg" alt="Kostel po rekonstrukcí" title="Kostel po rekonstrukcí" align="right" hspace="10" /> Barokní kostel sv. Anny dostavěný v roce 1696 hrabětem Bernardem Věžníkem a jeho druhou manželkou Barborou Švihovskou z Riesenbergu. Kostel tvořil nedílnou součást celku spolu s dominikánským klášterem. Je postaven na kruhovém půdorysu, uvnitř v podobě čtverce se zkosenými rohy, s půlkruhovým presbytářem a dvěma bočními kaplemi. Autor projektu není znám. Stavba byla realizována pod vedením G.B. Spineta z Kutné Hory.<br />
<img width="253" src="https://img.geocaching.com/cache/large/c4f1e3b1-0d6b-4353-b80e-416c02dbf9ee.jpg" alt="Kopule před rekonstrukcí" title="Kopule před rekonstrukcí" align="left" hspace="10" /> Z vnějšku je kostel členěn ve dvou pásmech nikami mezi pilastry. Portál z r. 1696 je sloupový, mramorový s deskou s nápisem o ukončení stavby, znak Věžníků a dva andělé. Interiér osmiboký, strop bohatě zdoben štukovou omítkou - reliéfy andílků a evangelistů, kartuše, rozviliny.<br />
Hlavní oltář ve tvaru altánu, dvanáct sošek apoštolů, andělé s obrazem Sv. rodiny, dva boční oltáře, kazatelna, barokní lavice z let 1700 - 1720. V patře je prosklená oratoř, na které seděla v roce 1750 při mši sama císařovna Marie Terezie.<br />
<br />
<img width="253" src="https://img.geocaching.com/cache/large/a3411d48-f5a3-4217-9a9f-d394b169ee0c.jpg" alt="Kopule po rekonstrukcí" title="Kopule po rekonstrukcí" align="right" hspace="10" /> Po dokončení vnitřní výzdoby byl v roce 1722 vysvěcen. V letech 1720/22 až 27 byla u tohoto kostela realizována stavba konventu, ve kterém mělo být 12 dominikanských mnichů. Stavba byla sice postavena, ale konvent nebyl obsazen. Až v roce 1739 zde císař povolil pouze komunitu tří kněží a jednoho sakristiána. Josef II. pak roku 1784 změnil rezidenci na školu a jako sídlo řádových bratří ji roku 1785 úplně zrušil. V roce 1789 v ní byla zřízena fara a zůstala zde i škola. V současné době je konvent v soukromém vlastnictví.<br />
V okolí kostela nalezneme i mnoho soch. Jsou to : sv. Barbora a svatá Notburga před bývalou farou, sv. Florián na průčelí fary, sv. Máří Magdaléna na nádvoří kláštera, král David a kněz Zachariáš na kované bráně u kostela sv. Anny a nakonec sv. Anna, sv. Tomáš Akvinský, sv. Dominik na zděné bráně z náměstí ke klášteru.<br />
<br />
V současné době probíhá rekonstrukce kostela. Již bylo provedeno statické zajištění, oprava krovu a střechy a fasáda. V roce 2017 skončila oprava maleb a štuků na stropě kostela a v následujících letech je naplánována oprava zbytku vnitřku kostela a parková úprava okolí kostela.<br />
<br />
Literatura:<br />
www.novedvory.cz<br />
www.cestyapamatky.cz
<p>Additional Waypoints</p>P07HG7Y - Parkoviště<br />N 49° 58.257 E 015° 19.516<br /><br />


Code: GC7HHNR
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=9e1c450c-a21b-4663-8213-e46f956908a3
Hints: Kdo tu asi spinka
LongDescription:
<p><span style="font-size:48px;"><strong><u>Šlofík</u></strong></span></p>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/75a7b87a-5314-4be3-88d4-90eb23395e7a.gif?rnd=0.5353624" /></p>
<p>Psychologové, psychiatři a neurologové publikovali řadu tipů, jak si dát správného šlofíka a čím vším je půlhodinové zdřímnutí člověku prospěšné. Pokud se jejich rad budete držet, půjde vám práce líp od ruky – a bez zívání.</p>
<ul>
<li><strong>Několikaminutový šlofík vás může osvěžit na dlouhé hodiny, kdy se vám po něm nebude chtít spát.</strong> Ukázal to i výzkum Marka Rosekinda z NASA přímo na pilotech, díky kterému americký letecký úřad (FAA) zvažuje, že povolí pilotům šlofíky při práci. K tomu už ostatně přistoupilo osm mezinárnodních aerolinek.</li>
<li>Bádání japonských vědců Hajašiho, Masudy a Hori vedlo k nečekanému závěru: <strong>nabíjející efekt šlofíku posílíte, když krátce před ním vypijete kávu</strong> anebo jiný nápoj s kofeinem. Tato povzbuzující látka totiž nemá okamžitý nástup. Po probuzení je dobré vystavit se ostrému světlu a omýt si obličej vodou. (Práce vyšla v Žurnálu Mezinárodní federace klinické neuropsychologie.)</li>
<li>Pokud máte problémy s usínáním, <strong>dávejte si šlofíky pravidelně</strong>. Vaše tělo si na ně zvykne a časem zaberete hned, takže nepřijdete o drahé minuty pracovní doby. Ke každodenní krátké pauze máte ještě jeden důvod: „Neměli byste dřímat jen jednou nebo dvakrát týdně. Musíte to dělat pravidelně, jinak si pokroutíte cirkadiánní rytmus,“ varuje James Maas, profesor psychiatrie na Cornell University. (Cirkadiánní rytmus je jeden z biorytmů a označuje pravidelné kolísání bdělosti.)</li>
<li><strong>Nedřímejte déle než dvacet minut nebo půl hodiny</strong>, jinak se budete cítit unavení. „Deset minut spánku může všestranně prospět. Naopak, lidé dřímající déle než třicet minut, si často připadají i hodinu potom rozespalí,“ tvrdí Leon Lack z australské Flinders University.</li>
</ul>
<h2>Můžete dohnat noční spánek, ale taky si zadělat na infarkt</h2>
<p class="title">Šlofík po jídle</p>
<p class="item">Pokud jste zvyklí dávat si dvacet po těžkém jídle, zamrzí vás zjištění, že zrovna tenhle šlofík byste si měli odpustit. Tým řeckého kardiologa Theofila Kolettise zjistil, že infarkt myokardu se častěji objevuje po jídle u lidí, kteří se po obědě či večeři natáhli (ať už spali, nebo ne), než u těch, co se aspoň prošli na slehnutí.</p>
<p>Gregory Belenky, který na Washingtonské státní univerzitě zkoumá vliv spánku na pracovní výsledky, tvrdí, že šlofík může do určité míry nahradit odpočinek, o který jste přišli bezesnou nocí: „Spousta lidí na světě rozděluje svůj spánek do dvou bloků, třeba prostřednictvím siesty ve španělsky mluvících zemích. Je dokonce možné, že rozdělený spánek vás nabije lépe, než spaní v jediném dlouhém bloku.“</p>
<p>Musíme ale dodat, že lékaři se nemohou shodnout, zda je to pravda. Vedle příznivců častých šlofíků a krátkého nočního odpočinku najdeme taky odborníky, kteří varují před méně než sedmi nebo osmi hodinami spánku každou noc.</p>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/fd1c9e40-26c4-4ee9-904a-557cd29eb17a.jpg?rnd=0.1984721" /></p>

<p>Additional Waypoints</p>


Code: GC7HHNZ
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=0a46efe8-6925-4c56-9fbf-f8a1b5741fbe
Hints: Tabulka na strome-pri zemi finalka-visi
LongDescription:
<h2 style="font-size:120%;margin-bottom:6px;text-decoration:underline;">Kouzlo lesa</h2>
<p><img alt src="https://img.geocaching.com/cache/large/b1f168d5-5b25-48f5-adee-51d2ccf48030.jpg?rnd=0.1036334" /></p>
<p>Ačkoli les němý zdá se být,<br />
i on má svou duši a touhu žít.<br />
Ačkoli stromy na dotek chladné jsou,<br />
uvnitř nezkrotný žár a dobré srdce nesou.</p>
<p>Les ukrývá tajemství v každičké živé bytosti,<br />
ptáci svou božskou píseň spustí.<br />
A ty jen přemýšlíš co to znamená,<br />
ta píseň ptákem zrozená.<br />
Rozezní se lesem dál a dál<br />
a ty zjistíš, že nikdy nejsi sám.</p>
<p>Zem pokryta lesa dary,<br />
važ si každého lístku trávy!<br />
Koruny stromů k tobě promlouvají,<br />
každé dobré srdce uvítají.</p>
<p>Obejmi strom a oči nech spát,<br />
ucítíš lásku, strom tě má rád!<br />
Koruna jeho ti bude ochranou,<br />
čas kolem se zastaví, bolest se stane pramalou.</p>
<p>Les své kouzlo nikdy neztratí,<br />
lásku, kterou mu dáš, ti vždy navrátí.<br />
Tak pohleď! Stromy ti mávají,<br />
a své požehnání ti dávají.</p>
<p><span style="color:#FF0000;"><span style="font-size:36px;"><strong><u>Ke keši:</u></strong></span></span></p>
<p><span style="font-size:28px;"><strong>Na výchozích souřadnicích nalezneš dřevěnou tabulku se  zbytkem finálních souřadnic.</strong></span></p>
<p><span style="font-size:28px;"><strong>N 48°  54. ???</strong></span></p>
<p><span style="font-size:28px;"><strong>E 17°  06. ???</strong></span></p>
<p> </p>

<p>Additional Waypoints</p>PK7HHNZ - Parking<br />N 48° 54.574 E 017° 06.094<br /><br />


Code: GC7HP7C
Url: http://www.geocaching.com/seek/cache_details.aspx?guid=fd5c2323-7a83-4b33-a92f-294720705260
Hints: blesk neni uvnitr
LongDescription:
<h2><strong>Stereogramová</strong></h2>
<br />
<br />
<strong>Stereogramy</strong> jsou počítačem generované prostorové 3D obrázky, které lze vidět pouze po speciálním zaostření na stereogram. Každý stereogram vypadá jako změť různých barev a tvarů, které tvoří vždy nějakou strukturu. Na první pohled vidíte jen vygenerovanou bitmapu, takže se zdá, že jde jen o nějakou texturu. Při správném zaostření na stereogram se vám však se tyto části spojí, váš mozek si vytvoří trojrozměrný obraz a objeví se skrytý 3D obrázek. Dříve byly potřeba obrázky 2 (pro každé oko jeden), ale s nástupem počítačů se lidem povedlo vymyslet algoritmus na vložení těchto dvou obrázků do jednoho.<br />
<br />
A jak spatřit stereogram? Někomu to jde samo hned, někdo potřebuje trochu cvičit. Zjednodušeně lze říci, že pro vyjevení 3D obrázku se musíte dívat jakoby za něj a pomalu zaostřovat blíže na menší vzdálenost – a najednou se vám 3D obrázek ukáže.<br />
<br />
Zkuste si to:<br />
<strong>Kolik vidíte v obrázku mincí v prostoru?</strong> Pokud jich vidíte pět, vidíte správně.<br />
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/5.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
Pro odlovení kešky musíte správně počítat i v dalších stereogramech, případně uvidíte něco jiného než počet. Výsledky pak dosadíte do následujícího vzorce:<br />
<br />
<div align="center">
<h4><font color="fuchsia">N 48° 4A.BCD E 016° 5E.FGH</font></h4>
<br /></div>
<br />
<strong>Tak už pojďte počítat:</strong><br />
<br />
<h3><strong>A</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/A_1.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>B</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/B.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>C</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/C_1.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>D</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/D.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>E</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/E_1.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>F</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/F.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>G</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/G_1.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
<h3><strong>H</strong></h3>
<img src="http://img29.rajce.idnes.cz/d2903/14/14700/14700882_ca6b4e4c11b8a74c768529a16361cc5f/images/H.jpg?ver=0" width="700" /><br />
<br />
Zde si můžete ověřit řešení:<br />
<div align="center"><a href="http://geotjek.dk/geo_inputchkcoord.php?gid=6293280b4f92f67-ea30-4ae2-8e9f-5b19e9931092"><img src="http://geotjek.dk/geocheck_large.php?gid=6293280b4f92f67-ea30-4ae2-8e9f-5b19e9931092" title="Zkontrolujte Vaše řešení" border="0" /></a>
<div align="center"></div>
</div>

<p>Additional Waypoints</p>


